Ухвала
 
02 березня 2023 року 
м. Київ
справа № 522/8095/18
провадження № 61-2454ск23
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , на постанову Одеського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про визнання поруки припиненою,
ВСТАНОВИВ:
Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 20 лютого 2023 року засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Львівського апеляційного суду від 17 лютого 2023 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).
Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Оскільки повний текст постанови Одеського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року складено 21 лютого 2022 року, тому останнім днем касаційного оскарження постанови, є 23 березня 2022 року, проте касаційна скарга подана 20 лютого 2023 року.
Відповідно до частин першої-четвертої статті 272 ЦПК України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення.  У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді.
Разом із касаційною скаргою заявник подає клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року, яке обґрунтовує тим, що оскаржуване судове рішення ухвалено у відсутність позивача, водночас Указом Президента України від 24 лютого 2022 року введено воєнний стан в Україні, у зв`язку з чим ОСОБА_1 14 березня 2022 року евакуювалася до Чеської Республіки та повернулася в Україну на початку 2023 року. Копію оскаржуваного судового рішення апеляційного суду отримано представником 15 лютого 2023 року у суді першої інстанції.
Вищезазначені доводи заявника щодо поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження не можна визнати поважними, з огляду на таке.
Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
Сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно частини першої статті 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
За змістом пункту 3 частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.
Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Враховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з касаційною скаргою в цій справі припав на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку заявником за умови надання нею до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.
Такі правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22).
Воєнний стан є поважною причиною пропуску строків, утім оцінка причин пропуску строку є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається. 
Сам лише факт запровадження в країні воєнного стану не є безумовним підтвердженням причин поважності пропуску строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції, оскільки на території міста Києва, м. Одеси та Одеської області не ведуться активні бойові дії, крім того Верховний Суд здійснює свою роботу у звичному режимі з особливостями запровадженого воєнного стану, серед іншого у заявника наявні альтернативні засоби зв`язку із судом для подання касаційної скарги, а саме шляхом надсилання скарги засобами поштового зв`язку або електронною поштою.
Посилання заявника на ту обставину, що вона тривалий період перебувала закордоном є неповажною причиною, оскільки альтернативою реалізації учасником справи своїх прав та обов`язків може відбуватися через представництво його інтересів представником (адвокатом).
Тобто заявник на власний розсуд обирає спосіб реалізації своїх прав та обов`язків, відповідно несе ризики не вчинення, неналежного вчинення своїх процесуальних дій.
Долученні до клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження документи не підтверджують обставини, на які посилається представник заявника, зокрема копії сторінок закордонного паспорта ОСОБА_1 не підтверджують дату повернення заявника в Україну.
Факт звернення представника заявника 09 лютого 2023 року до суду із заявою про видачу копії рішення суду не підтверджують поважність причини тривалого (майже рік) пропуску строку на подання касаційної скарги, так само не підтверджують об`єктивну неможливість отримання оскаржуваного судового рішення раніше як безпосередньо заявником так і її представником.
Також, не надано доказів того, що суд апеляційної інстанції у порядку 
статті 272 ЦПК України не надсилав копію повного тексту судового рішення на адресу заявника.
Підсумовуючи наведене Верховний Суд дійшов висновку, що представником заявника не надано доказів на підтвердження існування у ОСОБА_1 об`єктивних перешкод для своєчасного подання касаційної скарги, пов`язаних з введенням воєнного стану, а наведені у клопотанні підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції є неповажними.
Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Таким чином, заявнику необхідно подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести інші підстави для його поновлення та надати відповідні докази, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, 
УХВАЛИВ:
Визнати підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року, наведені у клопотанні представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , неповажними.
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , на постанову Одеського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених недоліків строк тривалістю в десять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникам.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                           І. Ю. Гулейков