ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 року

м. Київ

справа № 380/4170/22
провадження № К/990/29627/22 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Коваленко Н.В., суддів: Берназюка Я.О., Стрелець Т.Г., розглянувши в порядку письмового провадження в касаційному порядку справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа - Державне підприємство «Національні інформаційні системи», про визнання протиправним та скасування наказу, за касаційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду у складі судді  Коморного О.І. від 13 червня 2022 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів: Хобор Р.Б., Кузьмича С.М., Улицького В.З. від 03 жовтня 2022 року, 

УСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства юстиції України, третя особа - ДП «Національні інформаційні системи», про визнання протиправним та скасування наказу, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Міністерства юстиції України від 25 січня 2022 року № 229/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 ».

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2022 року, позовні вимоги ОСОБА_1 було задоволено.

3. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що Міністерство юстиції України, в порушення пункту 12 Порядку здійснення Міністерством юстиції контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань не повідомило належним чином ні суб`єкта державної реєстрації, у трудових відносинах з яким перебуває державний реєстратор, ні самого державного реєстратора про винесення рішення Міністерства юстиції України про проведення камеральної перевірки.

4. Крім того, суд першої інстанції вказав на те, що визначаючи вид стягнення у вигляді анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав, відповідач повинен був врахувати характер порушення, його систематичність, сукупність з іншими порушеннями, наявність/відсутність негативних наслідків з відображенням цих обставин у спірному наказі про застосування заходу стягнення. Оцінка порушень, допущених державним реєстратором під час вчинення ним реєстраційних дій, не спростовує невмотивованість застосованого до позивача стягнення. 

5. Також суд першої інстанції вказав на протиправність наказу Міністерства юстиції України від            04 січня 2022 року № 2/7 «Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 » і як наслідок перевірка та рішення, прийняті за її результатами є незаконними.

6. Суд першої інстанції зазначив, що лист слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області до переліку підстав для проведення контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації не входить. Слідчий, мав право звернутись до Міністерства юстиції України виключно на підставі певного процесуального рішення у формі постанови, а не листа. Слідчий, на підставі вірно оформленого процесуального документа, мав право лише звернутись до Міністерства юстиції України з витребуванням наявних вже висновків ревізій чи актів перевірки, однак не з вимогою про проведення такої перевірки.

7. Натомість суд апеляційної інстанції зазначив, що відповідач, отримавши від слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області лист з інформацією про проведення позивачем державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, провів моніторинг реєстраційних дій в реєстрах та виявив порушення порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Через це відповідач призначив камеральну перевірку реєстраційних дій позивача. 

8. Зважаючи на фактичні обставини, апеляційний суд дійшов висновку про те, що відповідач правомірно призначив перевірку реєстраційних дій позивача.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

9. Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, Міністерство юстиції України звернулось із касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2022 року, та ухвалити нове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

10. Судами попередніх інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 є державним реєстратором Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області.

11. Слідче управління Головного управління Національної поліції у Львівській області направило на адресу Міністерства юстиції України лист від 30 листопада 2021 року № 20309/16/05-2021 щодо проведення камеральної перевірки, відповідно до якого з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення наявності чи відсутності фактів порушення законодавства, а також складу кримінального правопорушення, просило провести камеральну перевірку державного реєстратора Жирівської сільської ради ОСОБА_1 , з приводу здійснення ним 04 липня 2020 року реєстраційних дій, а саме здійснення державної реєстрації права власності на склад літ. Л-2, загальною площею 1050 кв.м. за адресою:   АДРЕСА_1 (об`єкт нерухомого майна № 2114747546101).

12. За результатами розгляду листа Слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області від 30 листопада 2021 року № 20309/16/05-2021 відповідно до статті 37-1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», підпункту 4 пункту 4 Порядку здійснення Міністерством юстиції контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 грудня 2016 року № 990, Міністерством юстиції України прийнято наказ  від 04 січня 2022 року № 2/7 «Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 ».

13. 24 січня 2022 року Комісією складено акт за результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 , відповідно до якого пропонує: Тимчасово блокувати державному реєстратору Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 3 (три) місяці.

14. На підставі акта Комісії від 24 січня 2022 року за результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 , Міністерством юстиції України прийнято наказ від 25 січня 2022 року № 229/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 », яким вирішено:
1. Тимчасово блокувати державному реєстратору Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно строком на 3 (три) місяці.
2. Виконання цього наказу покласти на державне підприємство «Національні інформаційні системи».

15. Уважаючи пункт 1 наказу Міністерства юстиції України від 25 січня 2022 року № 229/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 » протиправним, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

16. Касаційна скарга обґрунтована тим, що висновки судів першої та апеляційної інстанцій про те, що відповідач порушив порядок проведення камеральної перевірки, не підтверджені належними доказами та без законодавчого обґрунтування. Разом з тим судами попередніх інстанцій не надано оцінку допущених позивачем порушень, встановлених Міністерством юстиції України в результаті проведеної перевірки.

17. Скаржник вказує на те, що в апеляційній скарзі Міністерством юстиції України було наведено докази, що підтверджують факт надсилання копії наказу про проведення камеральної перевірки реєстраційних дій позивача з відповідним обґрунтуванням поважності причин неподання їх до суду першої інстанції. Однак судом апеляційної інстанції не взято їх до уваги, що призвело до прийняття необгрунтованого та незаконного судового рішення.

18. Суд апеляційної інстанції не досліджував подані докази та не надавав оцінку поважності причин неподання їх до суду першої інстанції.

19. Відповідач вказує на те, що Міністерством юстиції України дотримано процедуру відповідно до вимог Порядку № 990 щодо направлення наказу про проведення камеральної перевірки, однак судом неповно з`ясовано обставини справи та зроблено поверхневі висновки, що призвело до ухвалення незаконного рішення.

20. Відзиву на касаційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2022 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2022 року ОСОБА_1 та  ДП «Національні інформаційні системи» не подано.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Релевантні джерела права

21. Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав регулює Закон України «Про державну реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

22. Відповідно до частини першої статті 37-1 Закону України «Про державну реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» контроль у сфері державної реєстрації прав здійснюється Міністерством юстиції України, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав.
За результатами моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України проводить перевірки державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав.

23. Згідно з пунктом 5 частини першої статті 7 Закону України «Про державну реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» Міністерство юстиції України здійснює контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації прав, у тому числі шляхом проведення моніторингу реєстраційних дій відповідно до цього Закону та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом.

24. Частиною другою статті 37-1 Закону України «Про державну реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що за результатами проведення перевірок державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав приймає вмотивоване рішення про:
1) тимчасове блокування доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав;
2) анулювання доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав;
3) притягнення до адміністративної відповідальності державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав;
4) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю;
5) направлення на обов`язкове підвищення кваліфікації державного реєстратора, крім нотаріусів, які здійснюють державну реєстрацію прав відповідно до покладених на них законом обов`язків.

25. Процедуру здійснення Мін`юстом контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - сфера державної реєстрації), критерії, за якими здійснюється моніторинг реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та визначається ступінь відповідальності за порушення у сфері державної реєстрації, визначено Порядком здійснення Міністерством юстиції контролю за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 грудня 2016 року (далі - Порядок № 990).

26. Відповідно до пункту 4 Порядку № 990 контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації, зокрема щодо відповідності державних реєстраторів кваліфікаційним вимогам, визначеним законодавством, здійснюється шляхом розгляду скарг відповідно до Закону України «Про звернення громадян», звернень інших осіб відповідно до закону, депутатських звернень, аналізу інформації, опублікованої в засобах масової інформації чи оприлюдненої в Інтернеті, перевірки відомостей, отриманих Мін`юстом під час реалізації повноважень у сфері державної реєстрації, моніторингу реєстраційних дій в реєстрах, а також шляхом проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора в реєстрах.

27. Згідно з пунктом 6 Порядку № 990 моніторинг реєстраційних дій в реєстрах як комплекс організаційно-технічних заходів, що за допомогою програмних засобів ведення реєстрів забезпечує проведення посадовими особами Мін`юсту аналітичного дослідження реєстраційних дій за певний проміжок часу (тиждень, місяць або квартал) за принципом зростання (без перевірки попередніх періодів), здійснюється за такими критеріями:
1) скасування записів у реєстрах;
2) проведення реєстраційних дій з порушенням строків, визначених законами;
3) проведення державної реєстрації припинення обтяжень права власності та інших речових прав, похідних від права власності, на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва (крім випадку проведення такої реєстраційної дії державними та приватними виконавцями);
4) проведення державним реєстратором реєстраційних дій протягом одного року з дня призначення на відповідну посаду суб`єктом державної реєстрації, з дня призначення на посаду державного нотаріуса чи з дня реєстрації приватної нотаріальної діяльності, а також протягом шести місяців з дня відновлення доступу державного реєстратора до реєстрів.

28. Пунктом 12 Порядку № 990 передбачено, що Мін`юст не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття ним рішення про проведення камеральної перевірки надсилає суб`єкту державної реєстрації, у трудових відносинах з яким перебуває державний реєстратор, уповноважена особа, чи нотаріусу рекомендованим листом з описом вкладення примірник відповідного рішення Мін`юсту, до якого додається запит про надання копій документів та іншої інформації, що стосується предмета перевірки, крім випадку, передбаченого абзацом другим цього пункту.
У разі розміщення на офіційному веб-сайті суб`єкта державної реєстрації відомостей про його електронну адресу такому суб`єкту у строки, визначені абзацом першим цього пункту, надсилається на його електронну адресу електронна копія відповідного рішення Мін`юсту, виготовлена шляхом сканування. До зазначеної копії додається запит про надання копій документів та іншої інформації, що стосується предмета перевірки.
Відомості про проведення камеральної перевірки не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття Мін`юстом рішення про її проведення також розміщуються на офіційному веб-сайті Мін`юсту.

29. Приписами пункту 14 Порядку № 990 передбачено, що за результатами проведення камеральної перевірки посадова особа Мін`юсту готує проект рішення Мін`юсту про результати проведення камеральної перевірки та у випадках, передбачених законами, про притягнення державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації до передбаченої законом відповідальності.

Оцінка доводів учасників справи і висновків судів попередніх інстанцій

30. З метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав, Міністерством юстиції України здійснюється контроль у сфері державної реєстрації прав шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав.

31. У разі виявлення за результатами моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав, Міністерство юстиції України проводить перевірки державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав.

32. Про проведення камеральної перевірки Міністерство юстиції України не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття ним рішення про проведення перевірки, надсилає суб`єкту державної реєстрації, рекомендованим листом з описом вкладення примірник відповідного рішення Мін`юсту.

33. За результатами проведення перевірок державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав приймає вмотивоване рішення, зокрема про тимчасове блокування доступу державного реєстратора, уповноваженої особи суб`єкта державної реєстрації прав до Державного реєстру прав.

34. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що Міністерство юстиції України, в порушення пункту 12 Порядку № 990 не повідомило належним чином ні суб`єкта державної реєстрації, у трудових відносинах з яким перебуває державний реєстратор, ні самого державного реєстратора про винесення рішення Міністерства юстиції України про проведення камеральної перевірки.

35. Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, Міністерство юстиції України подало апеляційну скаргу. В обґрунтування вимог апеляційної скарги, відповідач зазначив у чому, на його думку, полягає неправильність чи неповнота дослідження доказів і встановлення обставин у справі та (або) застосування норм права. 

36. Так, Міністерство юстиції України в апеляційній скарзі вказувало на неправомірність висновків суду першої інстанції про те, що відповідачем не було дотримано порядку  повідомлення  суб`єкта державної реєстрації, у трудових відносинах з яким перебуває державний реєстратор, ні самого державного реєстратора про винесення рішення Міністерства юстиції України про проведення камеральної перевірки, посилаючись на те, що ним було направлено на адресу Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області листа від 04 січня 2022 року                                           № 466/147042-11-21/19.1.1 «Щодо направлення копії наказу». На підтвердження направлення зазначеного листа було надано: витяг з реєстру передачі документів на відправлення до відділу відправки та обліку документів Управління забезпечення та документообігу від 06 січня 2022 року; список № 719 згрупованих повідомлень від 06 січня 2022 року.

37. Також Міністерство юстиції України в апеляційній скарзі наголошувало на дотриманні, при винесенні оскаржуваного наказу, принципу обґрунтованості та пропорційності.

38. Згідно із статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

39. Згідно приписів статті 322 Кодексу адміністративного судочинства України постанова суду апеляційної інстанції складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин.
У мотивувальній частині рішення зазначаються:
а) встановлених судом першої інстанції та неоспорених обставин, а також обставин, встановлених судом апеляційної інстанції, і визначених відповідно до них правовідносин;
б) доводів, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції;
в) мотивів прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу;
г) чи були і ким порушені, невизнані або оспорені права, свободи та (або) інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду;
ґ) висновків за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції.

40. Переглядаючи рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про недотримання відповідачем пункту 12 Порядку № 990 щодо повідомлення суб`єкта державної реєстрації, у трудових відносинах з яким перебуває позивач, про винесення рішення Міністерства юстиції України про проведення перевірки, не надав правової оцінки доводам відповідача, викладеним в апеляційній скарзі, та доказам, на підтвердження дотримання Міністерством юстиції України порядку повідомлення Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, з якою позивач перебував у трудових відносинах, про винесення рішення Міністерства юстиції України про проведення камеральної перевірки.

41. Спростування доводів Міністерства юстиції України, викладених в апеляцій скарзі, про дотримання, при винесенні оспорюваного наказу, принципу обґрунтованості та пропорційності, рішення суду апеляційної інстанції не містить.

42. Тобто переглядаючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд не навів мотивів відхилення аргументів відповідача, викладених в апеляційній скарзі, в частині доведення правомірності дій відповідача під час призначення проведення перевірки, та дотримання принципів обґрунтованості та пропорційності при винесенні оспорюваного наказу.

43. Зазначені порушення норм процесуального права унеможливлюють встановлення фактичних обставин справи, що мають значення для правильного вирішення справи.

44. В силу приписів частини другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

45. Крім того, як убачається з рішення суду першої інстанції, як на один з мотивів визнання наказу Міністерства юстиції України від 25 січня 2022 року № 229/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 » протиправним, суд вказав на те, що наказ Міністерства юстиції України від 04 січня 2022 року № 2/7 «Про проведення камеральної перевірки державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_1 » є неправомірним, і як наслідок перевірка та рішення, прийняті за її результатами, є незаконними.

46. Натомість, суд апеляційної інстанції у своєму рішенні зазначив, що відповідач правомірно призначив перевірку реєстраційних дій позивача.

47. Зазначене є свідченням того, що висновок суду першої інстанції є діаметрально протилежним висновку суду апеляційної інстанції.

48. Відповідно до статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право:
1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін;
2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення;
3) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;
4) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у визначених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;
5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;
6) у визначених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених у пунктах 1-5 частини першої цієї статті.

49. Встановивши помилковість висновку суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції, в силу наданих йому процесуальним законом повноважень, мав змінити рішення суду першої інстанції шляхом зміні його мотивувальної частини.

50. Натомість, суд апеляційної інстанції залишив рішення суду першої інстанції без змін, що є свідченням допущення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

51. Відповідно до пункту 1 частини другої, частини четвертої статті  353 Кодексу адміністративного судочинства України, підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу.
Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

52. Зважаючи на те, що судом апеляційної інстанції допущено порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, і на це порушення вказує скаржник у касаційній скарзі, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,  

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Міністерства юстиції України задовольнити частково.

Постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2022 року скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа - Державне підприємство «Національні інформаційні системи», про визнання протиправним та скасування наказу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною та  не оскаржується.  
             
Суддя-доповідач          Н.В. Коваленко
Судді                                                                                                          Я.О. Берназюк
                                                                                                                                       Т.Г. Стрелець