ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2023 р.	Справа № 480/1291/20	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Спаскіна О.А.,
Суддів: Любчич Л.В. ,  П`янової Я.В. ,
за участю секретаря судового засідання  Кролівець П.О.,
представника відповідача Бєлкіної Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної інспекції архітектури та містобудування України на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30.05.2022, головуючий суддя І інстанції: І.Г. Шевченко, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 09.06.22 по справі № 480/1291/20
за позовом     Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю)      
до     Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області  ,     Державної архітектурно-будівельної інспекції України  ,     Державної інспекція архітектури та містобудування України        
про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Спільне українсько-білоруське підприємство "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю) (далі - позивач, СУБП «Укртехносинтез» у формі ТОВ) звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Державної інспекції архітектури та містобудування України, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Управління ДАБІ у Сумській області №11-П від 08.01.2020 про проведення позапланової перевірки. 
          Рішенням  Сумського окружного адміністративного суду від 30 травня 2022 року позов задоволено.
          Визнано протиправним та скасовано наказ Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області №11-П від 08.01.2020 "Про проведення позапланової перевірки".
          Стягнуто з Державної архітектурно-будівельної інспекції України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю) в рахунок повернення сплачений при подачі позову судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн.
          Відповідач,  Державна інспекція архітектури та містобудування України, не погодившись з даним рішенням суду, подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
          В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права. 
          Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягав на законності судового рішення та просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
          Представник відповідача, Державної інспекції архітектури та містобудування України, в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, посилаючись на мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі.
          Представник позивача та відповідачів Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України в судове засідання не прибули, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином.
          Відповідно до  ч.2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених  про дату, час і місце  розгляду справи, не перешкоджає  розгляду  справи.
          Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
           Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що що позивач зареєстрований як юридична особа, видами діяльності якої є: код КВЕД 80.10 Діяльність приватних охоронних служб, 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням, 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля, 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення, 33.20 Установлення та монтаж машин і устаткування (а.с.24-27).
          18.09.2017 начальником управління ДАБК СМР Довбня А.М. видано наказ №121-ОД “Про проведення позапланової перевірки” щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт з будівництва (монтажу) нових конструкцій на існуючому об`єкті містобудування по вул. Кооперативна, 1 в м. Суми, ТЦ «Універмаг «Київ» (спорудження надбудови з металоконструкцій на терасі зі сторони Покровської площі) (а.с.122).
          Підставою для проведення позапланової перевірки було звернення управління архітектури та містобудування Сумської міської ради від 01.08.2017 №902/06.01.01-22, в якому йшлося про відсутність погодження з головним архітектором міста містобудівного та архітектурного проектного рішення об`єкту будівництва та про самочинне будівництво (а.с.125), та лист Управління Служби безпеки України в Сумській області від 07.09.2017 №18290, в якому повідомлялось про проведення робіт з реконструкції без відповідних дозвільних документів (а.с.124).
          За результатами вказаної перевірки складено акт № 94/1 від 05.10.2017, в якому зазначено, що позивачем порушено пункт 3 частини 1 статті 34 та частину 1 статті 37 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, а саме: дозвіл на виконання будівельних робіт на проведення вищезазначених робіт не наданий і в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування, анулювання зазначених документів відсутня інформація щодо реєстрації дозволу на виконання будівельних робіт; проектні матеріали, надані для ознайомлення в останній день перевірки не відповідають державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Проектної документації, розробленої у відповідності до ДБН А2.2-3-2014 “Склад та зміст проектної документації на будівництво” не надано.
          На підставі акта перевірки Управлінням ДАБК СМР були винесені припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.10.2017, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.10.2017, а також постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 від 31.10.2017, які позивачем було оскаржено в судовому порядку.
          Вказані обставини встановлені судовими рішеннями у справах №818/1531/17 та №818/1716/17, які набрали законної сили та в силу ч.4 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягають доказуванню.
          Так постановою Сумського окружного адміністративного суду від 20.11.2017 у справі №818/1531/17, залишеної без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 17.01.2018, а також постановою Сумського окружного адміністративного суду від 20.12.2017 у справі №818/1716/17, залишеної без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 21.05.2018, зазначені вище приписи та постанова були визнані протиправними та скасовані. Постановами Верховного Суду від 15.07.2021 у справі №818/1531/17 та від 23.02.2022 у справі №818/1716/17 судові рішенні попередніх судів були залишені без змін.
          Приймаючи судові рішенні у згаданих справах суди дійшли висновку, що у позивача є в наявності повний комплект проектної документації на будівництво, у відповідності до норм законодавства визначено клас наслідків (відповідальності) та ІІІ категорії складності об`єктів будівництва та отримано у встановленому порядку дозвільні документи на початок виконання будівельних робіт, а враховуючи, що декларація №СМ 083160951032 від 04.04.2016 є чинною, позивач має право вчиняти роботи за цією декларацією без отримання будь-яких додаткових документів дозвільного характеру в межах ІІ-ІV черг, виконання яких не завершено, тому твердження відповідача, викладені в акті перевірки про відсутність декларації про початок будівельних робіт, не відповідають дійсності та суперечать вимогам Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”.
          Водночас, з посиланням на вказані судові рішення у справах №818/1531/17 та №818/1716/17 Сумський міський голова Лисенко О.М. у грудні 2019р. звернувся до в.о. голови ДАБІ Строкача О.С. із зверненням від 21.12.2019 №2439/03.02.02-08, що було зареєстровано в ДАБІ 21.12.2019 за №40-26883 (а.с.22-23,85-86), а також 23.12.2019 за №40-2700 (а.с.8-9,88-89). У зверненні Сумський міський голова зазначив, що при вивченні матеріалів та документів, пов`язаних з вищевказаною позаплановою перевіркою, за результатами якої прийняті приписи та постанова, що оскаржені в судовому порядку, було встановлено відсутність у Реєстрі дозвільних документів ДАБІ України дозвільних документів на будівельні роботи зі спорудження прибудови зі сторони Покровської площі, що є документальним підтвердженням самочинного будівництва та експлуатації прибудови до ТЦ “Київ”.
          Відтак, враховуючи клас наслідків ТЦ Універмаг "Київ" - ССЗ (V категорія складності) та зважаючи на можливу загрозу життю та здоров`я великої кількості людей, просив вжити невідкладних заходів щодо реагування на самочинні дії СУБП «Укртехносинтез» стосовно забудови за адресою вул.Кооперативна, 1 в м. Суми.
          08.01.2020 на підставі вказаного звернення міського голови м. Суми (реєстровий №40-26883 від 21.12.2019 та №40-27000 від 23.12.2019), а також відповідно до ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, начальником Управління ДАБІ в Сумській області видано наказ №11-П "Про проведення позапланової перевірки", відповідно до п.1 якого перевірці підлягав об`єкт будівництва "Будівництво прибудови до торгового центру “Київ” зі сторони Покровської площі по вул. Кооперативна, 1 у м. Суми Сумської області", замовник СУБП "Укртехносинтез" у формі ТОВ, предмет перевірки - дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.7).
          Не погоджуючись з наказом Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області №11-П від 08.01.2020 "Про проведення позапланової перевірки", позивач звернувся до суду з даним позовом. 
          Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог та  не доведеності відповідачем правомірності прийнятого   ним рішення. 
          Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції,  враховуючи наступне.
          Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі – Закон №877-V), відповідно до ч.1 ст. 6 якого, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного наказу, підставами для здійснення позапланових заходів є:
          подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
          виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
          перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
          звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
          У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
          неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
          доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
          настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
          Посилаючись на вказані норми, представник позивача стверджує, що перевірка була призначена з порушенням вказаних приписів, оскільки всупереч ч.1 ст. 6 Закону №877-V не було надано погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки, надання якого передбачено у випадку призначення перевірки за зверненням фізичної особи.
          Проте, колегія суддів звертає увагу, що частиною 4 статті 2 Закону №877-V (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), та яка визначає виключення зі ст.6 Закону №877-V, прямо передбачено, що заходи контролю здійснюються, в тому числі, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
          При цьому у частині 5 статті 2 Закону №877-V (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відмічено, що Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
          Таким чином, відповідач під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю повинен керуватись Законом №877-V, з урахуванням особливостей, визначених спеціальним законом у даній сфері, яким є, Закон України “Про регулювання містобудування діяльності” від 17.02.2011 №3038-VІ (далі – Закон України “Про регулювання містобудування діяльності”), та з обов`язковим дотриманням, зокрема, вимог, передбачених ч.3 ст.6 Закону №877-V (а не ч.1 ст.6) відповідно до якої суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
          Так, відповідно до ст. 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного наказу, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
          Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
          Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
          Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
          Схожі норми передбачені і в п.п.5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, яка визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 553).
          Колегія суддів звертає увагу, що вказаними нормами, чинними на час прийняття оскаржуваного наказу, підставою для призначення позапланової перевірки могло бути, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Саме на цю підставу, як на підставу прийняття оскаржуваного наказу, вказує представник відповідача у відзиві. При цьому спеціальним законодавством у цьому випадку не вимагається отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.
          Так, в рішення суд першої інстанції зазначає, що звернення Сумського міського голови не може бути тотожним до «звернення фізичних чи юридичних осіб» , що містяться у ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» як одна з підстав для призначення позапланової перевірки.
          Проте, колегія суддів не погоджується з такою позицією з огляду на таке.
          Згідно з ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», однією з підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
          Аналогічна норма міститься в п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533.
          Відповідно до ст. 40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
          Відповідно до ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування», сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
          Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування», органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.
          Згідно ч.1 ст. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування» міський голова є головною посадовою особою міської громади.
          Відповідно до ст. 88 Статуту територіальної громади міста Суми, затвердженого рішенням Сумської міської ради № 893-МР від 26.10 2011, міський голова представляє міську громаду, міську раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами.
          Згідно з п.14 ст.42 Закону України «Про місцеве самоврядування», міський голова представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства.
          Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Лисенко Олександр Миколайович є уповноваженою особою Сумської міської ради.
          Колегія суддів зазначає, що висновок суду першої інстанції щодо того, що міський голова має бути уповноважений на звернення рішенням міської ради чи виконавчого органу,
суперечить чинному законодавству. 
          Окрім того, відповідно до ч. 5 с. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування» на
сільських, селищних, міських голів поширюються повноваження та гарантії депутатів рад, передбачені законом про статус депутатів рад, якщо інше не встановлено законом.
          Положеннями ч. 2 ст. 24 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» передбачено право у разі виявлення порушень законодавства України звертатися з цього приводу до відповідних органів державної влади.
          Оскільки міський голова є головною посадовою особою міської ради, розміщення свого звернення на бланку Сумської міської ради не заборонено чинним законодавством.
          Крім того, положення ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не передбачають обмеження щодо суб`єктів звернення, законодавець передбачив як підставу проведення перевірки держархбудконтролю – звернення  фізичних та юридичних осіб.
          Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що міський голова має право самостійно звернутись до відповідного державного органу з питань порушень законодавства з боку суб`єктів містобудування.
           Ще однією з підстав задоволення позову суд першої інстанції зазначив те, що перевірка ДАБІ у 2020 році дублює перевірку Управління ДАБК СМР у 2017 році в порушення принципів, викладених у ст.3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
          Так, у рішенні від 30.05.2022 суд першої інстанції зазначив: «Матеріалами справи підтверджено, що перевірка позивача з питань відсутності дозвільних документів та самочинного будівництва по вул. Кооперативна, 1 в м. Суми на об`єкті ТЦ «Київ» зі сторони Покровська площа, вже проводилась в 2017р. іншим органом — Управлінням ДАБК СМР. За результатами такої перевірки були прийняті приписи та постанова про накладення штрафу, які оскаржені в судовому порядку».
          Проте, колегія суддів не погожується з цими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
          Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI), до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
          1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
          2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
          Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний
орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
          Відповідно до положень п.8 ч.1 ст.7 Закону № 3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю:
          -виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів (щодо об`єктів I, II, III, IV категорій складності, розташованих в межах відповідних міст в редакції чинній на момент перевірки УДАБК СМР);;
          -центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності)
належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), розташованих у межах населених пунктів (щодо усіх об`єктів V категорії складності в межах населених пунктів в редакції чинній на момент перевірки УДАБК СМР).
          Відповідно до ч.2 ст.7 Закону № 3038-VI, у разі якщо сільські, селищні, міські ради не
утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.
          Колегія суддів наголошу, що вищезазначене розмежування повноважень щодо здійснення заходів держархбудконтролю відповідно різних категорій складності та класів наслідків об`єктів будівництва унеможливлює проведення перевірок одних і тих самих об`єктів виконавчими органами міських рад та центральним органом виконавчої влади.
          Так, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (УДАБК СМР) є виконавчим органом Сумської міської ради з питань державного архітектурно-будівельного контролю, відповідно до ч.3 ст.6 Закону № 3038-VI .
          Судовим розглядом встановлено, що перевірка УДАБК СМР у 2017 році здійснювалась щодо об`єкта «Реконструкція відкритої тераси за адресою: Сумська область, м. Суми, вул. Кооперативна, 1» на підставі Декларації про початок виконання будівельних робіт СМ083160951032 від 04.04.2016 (ІІІ категорія складності).
          В той час як перевірка Управління ДАБІ у Сумській області у 2020 році здійснювалась
на об`єкті «Будівництво прибудови до торгового центру «Київ» зі сторони Покровської площі по вул. Кооперативна, 1 у м. Суми» (клас наслідків СС3).
          Судова колегія наголошує ,що з огляду на наявність у Реєстрі будівельної діяльності дозвільних документів за означеним об`єктом будівництва за різними категоріями складності, в тому числі V категорії складності , та на той факт, що будівельні роботи велись на час призначення перевірки ДАБІ у 2020, рішення щодо призначення позапланової перевірки для перевірки викладених у зверненні обставин є  правомірним.
          За таких обставин цієї справи та правового регулювання спірних правовідносин, суд апеляційної інстанції вважає неправильним висновок суду першої інстанцій про відсутність у цій справі передбачених законом підстав для призначення у межах спірних правовідносин позапланової перевірки дотримання Спільним українсько-білоруським підприємством "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а доводи апеляційної скарги є обґрунтованими. 
          В силу ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
          Відповідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
          Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах “Салов проти України” (№ 65518/01; пункт 89), “Проніна проти України” (№ 63566/00; пункт 23) та “Серявін та інші проти України” (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі “Руїс Торіха проти Іспанії” (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
          Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
          Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;  2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
          Таким чином, рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30 травня 2022 року по справі 480/1291/20 підлягає скасуванню з ухвалення нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України задовольнити.
Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 30.05.2022 по справі №480/1291/20 скасувати.
Прийняти нову постанову, якою   в задоволенні позову Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Державної інспекція архітектури та містобудування України про визнання протиправним та скасування наказу відмовити в повному обсязі. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		О.А. Спаскін	
Судді	   	Л.В. Любчич    Я.В. П`янова   	
Повний текст постанови складено  27.02.2023 року