ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
01010,  м. Київ,  вул. Князів Острозьких, 8, корп. 30. тел/факс 254-21-99, e-mail: inbox@6aa.court.gov.ua

Головуючий суддя у першій інстанції: Вєкуа Н.Г.
                                                                                                      Суддя-доповідач: Епель О.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2023 року                                                                                       Справа № 640/25056/21

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: 
Головуючого судді          Епель О.В., 
суддів:                                    Губської Л.В., Карпушової О.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 24 жовтня 2022 року у справі 

за позовом          фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 

до                     Головного управління Державної податкової служби у м. Києві

про визнання недійсним та скасування податкового повідомлення-рішення, 

В С Т А Н О В И В :

          Історія справи.
1. Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі - Відповідач) про визнання недійсним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19.05.2021 №  0381760707.
В обґрунтування заявлених позовних вимог ФОП ОСОБА_1 зазначив, що під час винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, Відповідач вийшов за межі наданих йому повноважень, оскільки при проведенні фактичної перевірки застосував штрафні санкції за правопорушення, зафіксоване у фіскальному чеку за 01.08.2020 року, тобто за операцією, яка відбувалась за 9 місяців до проведення фактичної перевірки. 
Разом з тим Позивач вказав, що підставою для складання акту перевірки та винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення стали не матеріали фактичної перевірки, а відомості аналітичної системи ДПС України СОД РРО за минулий рік.
2. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 24 жовтня 2022 року адміністративний позов задоволено повністю.
Ухвалюючи таке рішення, суд виходив з того, що безпосередньо за результатами фактичної перевірки, проведеної 26.04.2021, Відповідачем не було встановлено порушень Позивачем вимог законодавства.
Разом з тим, суд зазначив, що факт продажу Позивачем пива «Опілля Преміум КЕГ» з порушенням режиму програмування найменування підакцизних товарів у чеку мав місце за 9 місяців до проведення перевірки, а саме - 01.08.2020, і така обставина встановлена контролюючим органом не під час проведення фактичної перевірки 26.04.2021, а шляхом аналізу відомостей аналітичної системи ДПС України СОД РРО, тобто поза межами предмету проведення перевірки і не в рамках контрольної закупівлі.
Водночас суд зауважив, що ані в направленні на перевірку, ані у вступній частині акту фактичної перевірки від 26.04.2021 не міститься вказівки, що така перевірка здійснюється з метою перевірки даних, наявних в системі АІС «Податковий блок».
За таких обставин суд дійшов висновку, що Відповідачем під час проведення фактичної перевірки і встановлення її результатів, допущено перевищення своїх службових обов`язків в частині аналізу торгових операцій позивача за минулий період, а не за результатами контрольної закупки.
Крім того щодо вищезазначеного порушення, виявленого Відповідачем, суд також установив, що із долученої копії фіскального чеку №22744 убачається, в ньому зазначений код пива, згідно з УКТ ЗЕД 2203 001000, а також власна назва товару - «Опілля Преміум, КЕГ», його ціна, кількість та вартість.
При цьому суд звернув увагу на те, що відповідно до змісту такого фіскального чеку можливо встановити продукцію, яка була продана, а також код УКТ ЗЕД, за яким можна ідентифікувати продукцію, що реалізується.
Разом з тим суд зауважив, що спіним ППР до Позивача застосовано санкції за нормою законодавства, яка передбачає відповідальність за проведення розрахункових операцій взагалі без використання режиму попереднього програмування, натомість, Позивач виконав попереднє програмування найменування товару із зазначенням коду товарної підкатегорії, згідно з УКТ ЗЕД, а отже факт відсутності попереднього програмування спростовується матеріалами справи, а окремі недоліки такого програмування не становлять складу правопорушення.
3. Не погоджуючись з таким рішенням суду, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та відмовити в задоволенні позову, стверджуючи про правомірність прийняття ним спірного податкового повідомлення-рішення.
В обґрунтування своїх доводів Апелянт викладає законодавчі приписи та наводить обставини справи за їх хронологією.
З цих та інших підстав Апелянт вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято за неповно встановлених обставин справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому.
           4. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.11.2022 та від 12.12.2022 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду в порядку письмового провадження.
           5. Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів Апелянта та правильності висновків суду першої інстанції.
          Разом з тим у своєму відзиві на апеляційну скаргу Позивач зазначає, що Апелянтом, на його переконання, не наведено жодного доводу на спростовування висновків суду першої інстанції.
6. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи,  колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.
7. Обставини справи, установлені судом першої інстанції.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1  зареєстрований як фізична особа-підприємець (далі - ФОП ОСОБА_1 ) (РНОКПП НОМЕР_1 ) та перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у м. Києві.
26.04.2021 ГУ ДПС у м. Києві на підстав наказу «Про проведення фактичної перевірки» від 31.03.2021 № 2631-п та направлень на перевірку від 02.04.2021 №  6249/26-15-07-07-01, № 6250/26-15-07-07-01 проведено фактичну перевірку магазину ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , з питань дотримання вимог Кодексу, Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах та пального» та інших нормативних актів, які регулюють контроль за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів.
За результатами проведеної перевірки Відповідачем складено акт від 26.04.2021 № 0890/26/15/07/ НОМЕР_1 , в якому встановлено, що під час проведення розрахункових операцій режим програмування реєстратора розрахункових операцій (далі - рро) використовується з порушенням, а саме: 01.08.2020 споживачеві реалізовано товар «Опілля Преміум КЕТ» вартістю 52,50 грн, який не запрограмований в РРО по найменуванню товару «Пиво» (фіскальний чек від 01.08.20р. №22744), що є порушенням п. 11 ст. 3 Закону № 265.
Не погоджуючись з висновками, викладеними в акті перевірки, ФОП ОСОБА_1 подав заперечення на такий акт перевірки.
За результатами розгляду вказаних заперечень Відповідачем зроблено висновок, що доводи платника не спростовують висновки контролюючого органу в частині порушення п. 11 ст. 3 Закону № 265, висновки акту перевірки залишено без змін, а заперечення Позивача - без задоволення.
За результатами розгляду акту перевірки, ГУ ДПС у м. Києві винесено ППР від 19.05.2021 № 0381760707, яким до ФОП ОСОБА_1 застосовано фінансові санкції на суму 5100,00 грн, (17,00 грн. х 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян), відповідно до п. 7 ст. 17 Закону № 265, за порушення п. 11 ст. 3 Закону №  265.
Позивачем була подана скарга на казане ППР до Державної податкової служби України.
Листом від 29.07.2021 № 17437/6/99-00-06-03-01-06 ДПС України повідомило Позивача, що його скарга розглянута, а податкове повідомлення-рішення залишено без змін.
8. Позивач, вважаючи таке податкове повідомлення-рішення протиправним, а свої права порушеними, звернувся до суду з цим позовом.
9. Нормативно-правове обґрунтування.
Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Податковим кодексом України (далі - ПК України), Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР (далі - Закон № 265/95-ВР), Положенням про форму та зміст розрахункових документів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України № 13 від 21.01.2016 (далі - Положення № 13).
Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Згідно з пп. 41.1.1 ст. 41.1 ПК України контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, яка визначає права контролюючих органів, контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).
Відповідно до п. 81.1 ст. 81 ПК України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи-платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу; копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи-платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу; службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.
У пункті 86.1 статті 86 ПК України зазначено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Пунктом 86.8 статті 86 ПК України встановлено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки - з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.
Відповідно до пунктів 1, 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: 1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; 2) видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції.
Відповідно до п. 11 ст. 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій програмні реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.
У статті 2 Закону № 265/95-ВР визначено, що розрахунковий документ - це документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів, купівлі-продажу іноземної валюти, надрукований у випадках, передбачених цим Законом, і зареєстрований у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або заповнений вручну.
В розділі II Положення про форму та зміст розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №13 від 21.01.2016, визначено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) - розрахунковий документ, надрукований реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги).
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу ІІ Положення № 13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.
Фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити: найменування суб`єкта господарювання (рядок 1); назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику «Типи об`єктів оподаткування» та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2); адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку/офісу/ квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери «ПН» (рядок 4); для СГ, що не є платниками ПДВ,- податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери «ІД» (рядок 5); якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру,- кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6); код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду товару (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а у разі непередбачення - за бажанням платника) (рядок 8); назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 9); ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 10); ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 11); сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 12); вид операції (рядок 13); реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ» (рядок 14); напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 15); підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис «Касир» (рядок 16); підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи «Касир» та «Держатель ЕПЗ» (рядок 17); позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 18); загальна вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово «СУМА» або «УСЬОГО» (рядок 19); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери «ПДВ» (рядок 20); для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 21). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення; заокруглення (рядок 22); до сплати (рядок 23); фіскальний номер касового чека/фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 24); QR - код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека/фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО/фіскальний номер ПРРО) (рядок 25); для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій: позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 26), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 27); заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ЗН». Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 28); фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН» або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН ПРРО» (рядок 29); напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 30).
Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку № 13 у наведених у додатках до Положення формах розрахункових документів взаєморозміщення написів та даних на полі документа є рекомендованим. Розрахункові документи, визначені цим Положенням, крім тих, що друкуються реєстраторами розрахункових операцій, є варіантами розрахункових квитанцій, визначених у статті 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
Пунктом 7 статті 17 Закону № 265/95-ВР передбачена відповідальність у розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян за проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД.
Висновки суду апеляційної інстанції.
10. Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що здійснення перевірки є необхідною передумовою для винесення податкових повідомлень-рішень у разі встановлення контролюючим органом порушень податкового та іншого законодавства, дотримання якого контролюється податковими органами.
11. Водночас пунктом 7 статті 17 Закону № 265/95-ВР передбачено відповідальність суб`єктів господарювання за проведення розрахункових операцій взагалі без використання режиму попереднього програмування.
12. Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на те, що підставою для притягнення Позивача до відповідальності та винесення спірного ППР стало те, що 01.08.2020 ним було реалізовано товар «Опілля Преміум КЕГ», вартістю 53,50 грн, який не запрограмовано в РРО по найменуванню товару «Пиво».
Втім, як було встановлено судом першої інстанції, убачається з матеріалів справи та не спростовано Апелянтом, вказаний товар був попередньо запрогромований Позивачем із зазначенням його УКТ ЗЕД 2203 001000, власної назви - «Опілля Преміум,КЕГ», ціни, кількості та вартості, тобто достатньої сукупності даних, що надають можливість ідентифікувати конкретну продукцію, яка реалізується, та виключає правові підстави для притягнення Позивача до відповідальності, передбаченої пунктом 7 статті 17 Закону № 265/95-ВР.
13. Більш того, апеляційний суд відзначає, що в акті фактичної перевірки від 26.04.2021, на підставі якого Відповідачем винесено спірне ППР, а саме в п.п.2.2.6-2.2.20 вказаного акту зазначено, що Позивачем під час здійснення перевірки у вигляді контрольної розрахункової операції з продажу підакцизного товару (пива) не було допущено жодних порушень, а також, що реєстратор розрахункових операцій на момент перевірки був справний, опломбований, а сума готівки у касі магазину відповідала сумі коштів, зазначеній у денному звіті реєстратора розрахункових операцій.
Разом з тим вищенаведені обставини щодо реалізації Позивачем  01.08.2020 товару - пива «Опілля Преміум КЕГ» встановлені Відповідачем не під час проведення фактичної перевірки 26.04.2021, а шляхом аналізу відомостей аналітичної системи ДПС України СОД РРО, тобто поза межами предмету проведення перевірки і не в рамках контрольної закупівлі.
Водночас ані в направленні на перевірку, ані у вступній частині акту фактичної перевірки від 26.04.2021 не міститься вказівки про те, що така перевірка здійснюється з метою перевірки даних, наявних в системі АІС «Податковий блок».
Отже, Відповідачем під час проведення фактичної перевірки і встановлення її результатів, а також, відповідно, винесення спірного ППР, допущено перевищення своїх службових обов`язків в частині аналізу торгових операцій позивача за минулий період, а не за результатами контрольної закупки.
14. Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції щодо протиправності податкового повідомлення-рішення від 19.05.2021 № 0381760707.
15. Доводи Апелянта щодо правомірності прийняття ним спірного податкового повідомлення-рішення, судова колегія відхиляє як безпідставні з огляду на вищевикладене.
16. Аналізуючи всі доводи апеляційної скарги, апеляційний суд враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні від 21.01.1999 р. по справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.   
17. Отже, судом першої інстанції повно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права.
Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
18. Таким чином, апеляційна скарга Головного управління Державної податкової служби у м. Києві підлягає залишенню без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 24 жовтня 2022 року - без змін.
19. Розподіл судових витрат.
          З огляду на результат розгляду цієї справи, відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.
          Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,
ПОСТАНОВИВ:

          Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 24 жовтня 2022 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.
Судове рішення виготовлено 25 січня 2023 року.

Головуючий суддя                                                  О.В. Епель

Судді:                                                                      Л.В. Губська

                                                                                                      О.В. Карпушова