ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2023 року	Львів	Справа № 260/3163/20 пров. № А/857/286/23	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді                                                Сеника Р.П.,  
суддів                                                                      Онишкевича Т.В., Судової-Хомюк Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2022 року у справі № 260/3163/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області  про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

суддя в 1-й інстанції –Ващилін Р.О.,
час ухвалення рішення – 27.10.2022 року,
місце ухвалення рішення – м. Ужгород,
дата складання повного тексту рішення – не зазначено,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, в якому просить: 1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС України в Закарпатській області №0036732-5033-0701 від 15.04.2020 про визначення суми податкового зобов`язання за податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в розмірі 1476,64 грн.; 2) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС України в Закарпатській області №0036733-5033-0701 від 15.04.2020 р. про визначення суми податкового зобов`язання за податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в розмірі 5421,98 грн.; 3) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС України в Закарпатській області №0036734-5033-0701 від 15.04.2020 р. про визначення суми податкового зобов`язання за податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в розмірі 3593,79 грн.; 4) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС України в Закарпатській області №0036735-5033-0701 від 15.04.2020 р. про визначення суми податкового зобов`язання за податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в розмірі 7180,06 грн.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень – відмовлено. 
Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18 січня 2022 року вказане рішення Закарпатського окружного адміністративного суду залишено без змін.
14 вересня 2022 року позивач подала до Закарпатського окружного адміністративного суду заяву за нововиявленими обставинами, в якій просить суд скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року у справі №260/3163/20.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надати п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків заяви шляхом подання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 1261,20 грн. та клопотання про поновлення строку звернення з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2022 року у справі № 260/3163/20 повернуто заяву без розгляду.
Ухвалу суду першої інстанції оскаржив позивач, подавши на нього апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального так і процесуального права.
Апелянт наголошує, що рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду у справі №260/1828/21 було скасовано рішення Баранинської сільської ради №18 від 31.07.2018, яке було підставою прийняття спірних податкових повідомлень-рішень. Вважає, що таке рішення суб`єкта владних повноважень є регуляторним актом, а тому у разі його скасування воно втрачає чинність з моменту його прийняття, тобто з 31 липня 2018 року.
Просить скасувати рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року та задовольнити позовні вимоги.
Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з ухвала суду про залишення заяви без руху від 26.09.2022 є належним чином врученою заявнику 11 жовтня 2022 року. 
Станом на 27 жовтня 2022 року заявник недоліки, вказані в ухвалі про залишення заяви без руху від 26 вересня 2022 року, не усунула.
Таким чином, суд першої інстанції прийшов до переконання, що заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами слід повернути заявнику з підстави, визначеної п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, а саме: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.
Згідно з пунктом 1 частини2статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, зокрема, скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.
Форма та зміст заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами визначені ст.364 КАС України.
За правилами ч.1 вказаної статті, заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.
У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява про перегляд, номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адреса електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; 3) ім`я (найменування) інших учасників справи; 4) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; 5) нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення; 6) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин; 7) перелік документів та інших матеріалів, що додаються (ч.2 ст.364 КАС України).
Відповідно до ч.3 ст.364 КАС України до заяви додаються:1) копії заяви відповідно до кількості учасників справи; 2) документ про сплату судового збору;3) докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин; 4) у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення; 5) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, визначеної п.3 ч.5 ст.361 цього Кодексу.
Згідно ч.3 ст.366 КАС України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.364 цього Кодексу, застосовуються правила ст.169 цього Кодексу.
Як вбачається із матеріалів справи, що ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2022 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надати п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків заяви шляхом подання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 1261,20 грн. та клопотання про поновлення строку звернення з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду.
Вказана ухвала суду скерована на адресу місця проживання ОСОБА_1 , зазначену нею особисто в тексті заяви, рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення. Однак така 17 жовтня 2022 року повернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду без вручення з відміткою органу поштового зв`язку: "адресат відсутній за вказаною адресою", датованою 11 жовтня 2022 року.
Згідно ч. 11 ст. 126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.
Часом вручення повістки в розумінні п. 3 ч. 1 ст. 127 КАС України вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Отже, як обгрунтовано вважає суд першої інстанції, ухвала суду про залишення заяви без руху від 26.09.2022 є належним чином врученою заявнику 11 жовтня 2022 року.
Станом на 27 жовтня 2022 року заявник недоліки, вказані в ухвалі про залишення заяви без руху від 26 вересня 2022 року, не усунула.
Враховуючи все викладене вище, колегія суддів погоджується з тим, що оскільки недоліки, які не були усунуті позивачем позбавляли суд попередньої інстанції можливості відкрити провадження у справі за заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, останній дійшов обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для повернення такої заяви.
Суд апеляційної інстанції також враховує, що згідно з ч. 1    ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно з ч. 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Як зазначає Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 вказаної Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis рішення у справі «Peretyaka And Ukraine» від 21 грудня 2010 року, заяви № 17160/06 та № 35548/06, §33).
Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та судове рішення ухвалено з додержанням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду не вбачається.
Керуючись статтями 169, ч.3 ст. 243, ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 366 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2022 року у справі № 260/3163/20 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Р. П. Сеник 	
судді	 	Т. В. Онишкевич 	
 	 	Н. М. Судова-Хомюк  	
Повне судове рішення складено 14.03.2023 року