Постанова 
Іменем України
 
22 березня 2023 року 
м. Київ
 
справа № 755/13068/21
провадження № 61-11657св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Крата В. І.,
суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 , 
третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації,
розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_3 , на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 червня 2022 року у складі судді Гончарука В. П. та постанову Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року у складі колегії суддів: Крижанівської Г. В., Гуля В. В., Шебуєвої В. А.,  
Історія справи
Короткий зміст позовних вимог
У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_4 з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.
Позов мотивований тим, що з січня 2017 року позивач та відповідач проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу.
ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилася донька ОСОБА_5 .
Під час спільного проживання сторони проживали за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .
З січня 2020 року сторони розірвали фактичні шлюбні стосунки та почали проживати окремо один від одного.
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09 лютого 2021 року з позивача на користь відповідача стягнуто аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 3 000,00 грн на утримання малолітньої доньки ОСОБА_5 , починаючи з 30 листопада 2020 року і до досягнення дитиною повноліття. 
Позивач зазначав, що після розірвання фактичних шлюбних відносин у нього з відповідачем почалися непорозуміння щодо його участі у вихованні дочки, її відвідуванні, відповідач почала створюватися штучні перешкоди у нормальному спілкуванні батька та дитини.
Відповідно до розпорядження Голови Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації від 17 лютого 2021 року № 94  визначено участь ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини - ОСОБА_5 у формі спілкування з малолітньою донькою щонеділі з 10-30 год. 20-30 год., інші дні - за домовленістю з матір`ю дитини - ОСОБА_4 . 
Спочатку відповідач належним чином виконувала розпорядження державної адміністрації та надавала позивачу можливість приймати участь у вихованні дочки та бачитися із нею.
11 квітня 2021 року у позивача виник конфлікт з новим співмешканцем відповідача ОСОБА_2 , що стало причиною виклику поліції. Фактично з цього часу позивач позбавлений можливості спілкування та побачення з донькою.
Позивач просив:
зобов`язати ОСОБА_4 не чинити йому перешкоди у спілкуванні із малолітньою донькою ОСОБА_5 ,   ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
визначити наступний порядок участі позивача у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_5 , а саме:
систематичні побачення кожної першої та третьої п`ятниці з 17 год. 30 хв. до понеділка 7 год. 30 хв. з ночівлею за місцем проживання батька: АДРЕСА_1 з правом забирати та відводити доньку ОСОБА_5 із дошкільних та шкільних закладів без присутності матері;
систематичні побачення кожної другої та четвертої середи з 17 год. 30 хв. до понеділка 7 год. 30 хв. з ночівлею за місцем проживання батька: АДРЕСА_1 з правом забирати та відводити доньку ОСОБА_5 із дошкільних та шкільних закладів без присутності матері;
спільний відпочинок дочки та батька у день народження дитини та святкові дні (Новий рік, Різдво, Пасха, День Конституції, День Незалежності України, Покрова) з 13 год. до 18 год. за місцем проживання батька: АДРЕСА_1 без присутності матері;
спільний відпочинок дочки з батьком - половину осінніх канікул, зимових та весняних канікулярних днів, а також половину одного літнього канікулярного місяця.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 22 червня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Встановлено наступний порядок побачень батька ОСОБА_1 з малолітньою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без присутності матері ОСОБА_2 : 
кожної другої та четвертої середи місяця з 17-30 год. до 20-00 год.;
кожної першої та третьої п`ятниці місяця з 17-30 год. до 20-00 год. суботи;
щорічно влітку на оздоровлення 30 днів поспіль та половину осінніх, зимових та весняних канікул щорічно без присутності матері ОСОБА_2 ;
щорічно в день народження ОСОБА_5 з 13-00 год. до 20-00 год. в присутності матері ОСОБА_2 .
В інші дні за спільною домовленістю між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 .
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908,00 грн витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору.
Суд першої інстанції виходив з того, що позивач має можливість та бажання приймати активну участь у вихованні дитини, а також враховуючи інтереси дитини, та те, що виховання дитини, участь у піклуванні про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток є не лише правом, але і обов`язком позивача, із врахуванням висновку органу опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, щодо участі батька у вихованні малолітніх дітей суд першої інстанції зробив висновок щодо часткового задоволення позову.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.
Апеляційну скаргу адвоката Забаріної Ю. М., яка діє в інтересах ОСОБА_2 , задоволено частково.
Змінено рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 червня 2022 року в частині встановленого судом порядку побачень батька ОСОБА_1 з малолітньою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Встановлено наступний порядок побачень батька ОСОБА_1 з малолітньою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без присутності матері ОСОБА_2 : щонеділі з 10-30 год. до                     20-00 год., в інші дні за домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_2 .
В іншій частині рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 червня 2022 року залишено без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що розпорядженням Голови Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації від 17 лютого 2021 року за № 94 визначено участь ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини - ОСОБА_5 у формі спілкування з малолітньою донькою щонеділі з 10-30 год. 20-30 год., інші дні - за домовленістю з матір`ю дитини - ОСОБА_2 . Орган опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації надав висновок щодо участі батька у вихованні малолітньої дитини від 14 січня 2022 року № 103/313/41/3, згідно з яким вважав за можливе визначити участь батька ОСОБА_1 у вихованні малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у формі спілкування з малолітньою донькою щонеділі з 10-30 год. до 20-30 год., в інші дня за домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_2 .
Апеляційний суд зазначив, що ОСОБА_1 , звертаючись до суду з даним позовом, не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вказаний висновок органу опіки та піклування щодо участі батька у вихованні малолітньої дитини від 14 січня 2022 року № 103/313/41/3 є необґрунтованим та таким, що не відповідає інтересам дитини. В матеріалах справи відсутні докази, які б вказували на необхідність визначення більш широкого графіку участі батька ОСОБА_1 у вихованні та спілкування із малолітньою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням її ставлення до батька та ступеня її прив`язаності до останнього. Позивач не був позбавлений можливості надати висновки фахівців у галузі психологічного дослідження, які б підтверджували необхідність визначення для дочки більш розширеного графіку спілкування. Водночас, ОСОБА_2 заперечувала проти визначення більш широкого графіку побачень позивача з дочкою, з посиланням на наявність конфліктних ситуацій з останнім та на результати психологічного дослідження, проведеного з малолітньою ОСОБА_5 з 06 вересня 2021 року по 28 вересня 2021 року психологом Дніпровського районного в м. Києві центру соціальних служб Бурцевою Л., щодо прихильності малолітньої ОСОБА_5 до матері.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У листопаді 2022 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу за підписом представника ОСОБА_3 , у якій просить скасувати рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 червня 2022 року  та постанову Київського апеляційного суду м. Києва від 25 жовтня 2022 року, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити у повному обсязі.
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга обґрунтована тим, що, визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найважливіших інтересів дитини. Апеляційний суд застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі №  138/96/17.
Крім того, судове засідання в апеляційному суді було призначене на 25 жовтня 2022 року об 11-00 год. 25 жовтня 2022 року на території м. Києва та Київської області із 10-25 год. до 12-35 год. лунала повітряна тривога. То ж, ОСОБА_1 не міг прибути у судове засідання 25 жовтня 2022 року об 11-00 год. через об`єктивні обставини, а саме, через небезпеку для свого життя. Проте, апеляційний суд, в порушення рекомендацій Ради суддів України та вимог законодавства у сфері цивільного захисту провів судове засідання під час повітряної тривоги. Або, провів судове засідання після закінчення повітряної тривоги, тобто через півтори години, після призначеного часу судового засідання, не повідомивши ОСОБА_1 про дату та час судового засідання. Вищевказане є порушенням вимог пункту 5 частини першої статті 411 ЦПК України, що є обов`язковою умовою для скасування судового рішення.
Позиція інших учасників справи
У січні 2023 року ОСОБА_2 подала відзив на касаційну скаргу за підписом представника ОСОБА_8 . 
Відзив на касаційну скаргу мотивований тим, що постанова суду апеляційної інстанції прийнята з урахуванням висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду та відповідної практики Європейського суду з прав людини. Доводи касаційної скарги щодо неврахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі № 138/96/17, спростовуються доказами, що знаходяться в матеріалах справи.
У подібних правовідносинах Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у постанові від 18 квітня 2022 року в справі № 520/1185/16-ц (провадження № 61-28728сво18), вказала, що тлумачення абзацу 3 частини 2 статті 3 СК України, з урахуванням принципу розумності, свідчить, що у разі роздільного проживання батьків, дитина належить до сім`ї того з них, з яким вона проживає, і не належить до сім`ї іншого з батьків. Таку ж позицію висловив Верховний Суд і у постанові від 10 червня 2022 року у справі № 544/856/20. Саме така позиція відповідає насамперед інтересам дитини, з урахуванням її вікової категорії, і не суперечить можливостям батька реалізувати свої права. 
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 08 грудня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі № 755/13068/21; витребувано справу з суду першої інстанції.
У грудні 2022 року справа № 755/13068/21 надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 14 березня 2023 року справу № 755/13068/21 призначено до судового розгляду.
Межі та підстави касаційного перегляду
Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України). 
В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).
В ухвалі Верховного Суду від 08 грудня 2022 року вказано, що касаційна скарга містить передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави для відкриття касаційного провадження (суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі № 138/96/17 та судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України).
Фактичні обставини
Суди встановили, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у фактичних шлюбних відносинах з січня 2017 року.
Під час шлюбних відносин у сторін народилася донька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Фактичні сімейні відносини між сторонами були припинені з січня 2020 року. З цього періоду вони стали проживати окремо. Малолітня ОСОБА_5 проживає зі своєю матір`ю ОСОБА_2 .
В подальшому, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникли складні напружені стосунки, також виникли непорозуміння щодо участі у вихованні та побачені з дитиною.
ОСОБА_1 звернувся до комісії з питань захисту прав дитини Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації з заявою про встановлення графіку спілкування з дитиною. Відповідно до розпорядження Голови Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації від 17 лютого 2021 року за № 94 було визначено участь ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини - ОСОБА_5 у формі спілкування з малолітньою донькою щонеділі з 10-30 год. до 20-30 год., інші дні - за домовленістю з матір`ю дитини - ОСОБА_2 .
Відповідно до висновку органу опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації щодо участі батька у вихованні малолітньої дитини від 14 січня 2022 року № 103/313/41/3, орган опіки та піклування вважає за можливе визначити участь батька ОСОБА_1 у вихованні малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у формі спілкування з малолітньою донькою щонеділі з 10-30 год. до 20-30 год., в інші дня за домовленістю з матір`ю дитини ОСОБА_2 .
Позиція Верховного Суду
Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами (пункт 3 частини третьої статті 2 ЦПК України).
Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, ЦПК України, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина перша статті 3 ЦПК України).
Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).
Згідно з частиною першою статті 240 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 223 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої-третьої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
У справі, що переглядається: 
ухвалою Київського апеляційного суду від 08 серпня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (т. 2 а. с. 26).
Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 серпня 2022 року справу призначено до розгляду на 06 вересня 2022 року з повідомленням учасників справи (т. 2 а. с. 27).
Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 серпня 2022 року ОСОБА_2 поновлено строк на апеляційне оскарження рішення Дніпровського апеляційного суду м. Києва від 22 червня 2022 року, відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою адвоката Забарної Ю. М., поданою в інтересах ОСОБА_2 (т. 2 а.с. 40-41).
Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 серпня 2022 року справу призначено до розгляду на 06 вересня 2022 року з повідомленням учасників справи.  
06 вересня 2022 року розгляд справи відкладено до 25 жовтня 2022 року об              11-00 год. в зв`язку з  неявкою відповідача (т. 2 а.с.46-47).
Згідно розписки ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 повідомлені про розгляд справи 25 жовтня 2022 року об 11-00 год. (т. 2 а.с. 48).
25 жовтня 2022 року від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю  в якості захисника в іншій справі, призначеній до розгляду на 25 жовтня 2022 року о 12-15 год. До клопотання долучена повістка (т. 2 а. с. 52-54).
25 жовтня 2022 року Київським апеляційним судом прийнято постанову у справі. Позивач та його представник участі у апеляційному розгляді справи не приймали.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21 лютого 2023 року у cправі № 916/3496/20 зазначено, що:
«чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05 серпня 2022 року № 23). Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал «повітряна тривога» та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.
Враховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал «повітряна тривога» господарський суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин. При цьому обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією».
25 жовтня 2022 року о 10-12 год. у м. Києві було оголошено повітряну тривогу, яка тривала до 12-34 год.
Тобто, у визначений час розгляду цієї справи (25 жовтня 2022 року об                    11-00 год.) тривала «повітряна тривога», сигнал про яку оголошено о 10-12, а про «відбій повітряної тривоги» - о 12-34.
25 жовтня 2022 року о 13-23 год (тобто через 2 години 23 хвилини після 11-00 - часу початку судового засідання, визначеного судом апеляційної інстанції після відкладення розгляду справи 06 вересня 2022 року) Київський апеляційний суд  розпочав судове засідання у справі, в яке ОСОБА_1 не з`явився. 
Згідно із частиною другою статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.
Суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (частини перша та друга статті 372 ЦПК України).
Разом з тим, в матеріалах справи відсутні відомості про те, що апеляційним судом було повідомлено ОСОБА_1 про час розгляду справи 25 жовтня 2022 року о 13-23 год.
Судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо: справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою (пункт п`ятий частини першої статті 411 ЦПК України).
В касаційній скарзі ОСОБА_1 посилався на те, що його не було належним чином повідомлено про фактичний час розгляду справи судом апеляційної інстанції.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина третя статті 400 ЦПК України).
З урахуванням висновку щодо застосування норми права викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21 лютого 2023 року у cправі № 916/3496/20, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу належить задовольнити частково, постанову суду апеляційної інстанції скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_3 , задовольнити частково.
Постанову Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року скасувати.
Справу № 755/13068/21 направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції постанова Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року втрачає законну силу.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                   В. І. Крат
 
Судді:                                                                              Н. О. Антоненко 
 
І. О. Дундар 
 
                                                                                      Є. В. Краснощоков
 
                                                                                       М. М. Русинчук