ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

02 січня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 160/8907/22	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Головко О.В. (доповідач),
                               суддів:  Суховарова А.В., Ясенової Т.І.,     
  
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року (суддя Сидоренко Д.В.) в адміністративній справі  
за позовом  ОСОБА_1 
до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області 
про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.06.2022 № 562к про застосування до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.06.2022 № 633о/с про звільнення зі служби в поліції, за п. 6 ч. 1  ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію»  (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), лейтенанта поліції ОСОБА_1 ; поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції; стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1  середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 16.06.2022 по 2457,28 грн. за кожен день вимушеного прогулу, до дня проведення фактичного розрахунку.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року в задоволенні позову відмовлено. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі. Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, його висновки не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Зазначає, що висновки службового розслідування ґрунтуються виключно на матеріалах кримінального провадження. Відповідач не довів належними доказами, а суд першої інстанції не встановив обставини, які свідчать про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 на час звільнення відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16.06.2022 № 633о/с обіймав посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції.
Передумовою звільнення стали такі обставини.
До відповідача 12.05.2022 надійшла інформація, що працівниками територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтава, в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 42022040000000133, відкритому за ч. 3  ст. 368 КК України, спільно з Дніпропетровським управлінням ДВБ НП України, під процесуальним керівництвом Дніпропетровської обласної прокуратури, задокументовано протиправну діяльність оперуповноважених сектору кримінальної поліції відділення № 1 Дніпровського районного управління поліції ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , які за не притягнення до кримінальної відповідальності за ч. 1  ст. 309 КК України  у близької особи громадянки вимагали неправомірну вигоду в сумі 30000,00 грн.
Передача коштів відбулася 12.05.2022 на автомобільній парковці, після чого поліцейські були затримані працівниками Дніпропетровського управління ДВД НП України, ДБР та обласної прокуратури. 
Згідно з наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 13.05.2022 № 682, з метою повного та всебічного з`ясування обставин надзвичайної події, призначено службове розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноважених сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старших лейтенантів поліції ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що мала місце 12.05.2022, а також щодо можливих фактів неналежної організації роботи останніх, що призвели до порушення службової дисципліни.
Після призначення службового розслідування до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшла додаткова інформація, відповідно до якої 14.05.2022, зокрема, лейтенанту ОСОБА_1 повідомлено про підозру, ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області №778 від 28.05.2022 продовжено строк проведення службового розслідування до 12.06.2022.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 11.06.2022, в якому зафіксовано інформацію щодо обставин порушення кримінального провадження № 42022040000000133. Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що факти порушень службової дисципліни, що призвели до надзвичайної події за участю окремих поліцейських, знайшли своє об`єктивне підтвердження, в діях таких поліцейських встановлено дисциплінарний проступок. Порушення з боку лейтенанта ОСОБА_1 службової дисципліни виразилося у недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, у не інформуванні уповноваженого керівника про присутність матеріалів ЄО відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та невиконанні у встановлені строки доручень слідчих, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, що підриває довіру до нього як правоохоронця та носія влади.
Висновок також містить пропозицію застосувати до лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1  статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 2, 3 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених  наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальну правопорушення та інші події, затвердженого  наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідування, затвердженої  наказом МВС України від 07.07.2017 № 575.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 13.06.2022 № 562к до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, в якому викладені обґрунтовані мотиви його прийняття.
Згідно з наказом від 16.06.2022 № 633о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби з 16 червня 2022 року.
Надаючи оцінку правомірності оскаржуваних наказів в частині ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до пунктів 1, 2 частини 1  статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Пунктом 6 частини 1  статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службова дисципліна – дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. 
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно зі ст. 12 Закону дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. 
Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
За приписами стаття 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування – це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, за приписами якого службове розслідування призначається за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право, зокрема, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом, зокрема: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Аналіз наведених норм права та встановлених обставин справи дає можливість дійти висновку, що відповідачем було призначено та проведено службове розслідування відповідно до вимог закону.
Суд апеляційної інстанції також зазначає, що з аналізу вищенаведених правових норм випливає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Щодо пропорційності застосованого дисциплінарного стягнення, суд апеляційної інстанції зазначає, що з аналізу вищенаведених нормативно-правових актів випливає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 № 2140/1342/18.
Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення останнім дисциплінарного проступку у вигляді грубого порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника поліції, що прямо передбачено в наказі від 13.06.2022 № 562к, на підставі якого, в свою чергу, прийнятий кадровий наказ  № 633о/с від 16.06.2022. 
При цьому суд апеляційної інстанції звертає увагу, що висновки відповідача ґрунтуються не тільки на матеріалах кримінального провадження № 42022040000000133, а містять опис обставин, які свідчать про системне порушення з боку ОСОБА_1 вимог чинного законодавства (раніше порушена кримінальна справа № 62020170000000910 з аналогічних обставин), а також порушення позивачем службової дисципліни (невиконання наказів та розпоряджень керівництва). Більш детальний опис викладений у Висновку службового розслідування та в рішенні суду першої інстанції.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що чинне законодавство покладає на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Таким чином позивач був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, так само як не допускати інші взаємовідносини з третіми особами, які носять корисливий або протиправний характер.
При цьому суд апеляційної інстанції не вважає слушними доводи позивача про недоведеність вироком суду факту отримання ним неправомірної вигоди, адже вказана обставина не стала підставою для його звільнення зі служби в поліції.
Натомість, за висновком суду, сам факт порушення відносно ОСОБА_1 кримінальних справ, одна з яких вже перебуває на розгляді в суді, є достатньою та вагомою підставою поставити під сумнів доброчесність та авторитет позивача, як працівника поліції, що охоплюється поняттям дисциплінарного проступку.
З огляду на встановлені в ході службового розслідування обставини, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним.
Враховуючи сукупність викладених обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги   ОСОБА_1 , доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
Рішення суду першої інстанції ухвалене з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

                              Керуючись ст.ст. 243, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

п о с т а н о в и в :

                              Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року в адміністративній справі № 160/8907/22 залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з 02 січня 2023 року та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених ст. 328 КАС України. 
                              Повна постанова складена 02 січня 2023 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров 

                               суддя                                                                      Т.І. Ясенова