ПОСТАНОВА                                                   
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 лютого 2023 року
м. Київ
справа № 463/4167/22
провадження № 51- 1722км22
Верховний Суд колегією суддів Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                       ОСОБА_1 ,
суддів                                                  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання       ОСОБА_4 ,
прокурора                                             ОСОБА_5 ,
особи щодо якої закрито 
кримінальне провадження              ОСОБА_6 ,
захисника                                             ОСОБА_7 ,
представника потерпілого               ОСОБА_8 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_9 - ОСОБА_8 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні його клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 02 вересня 2022 року  та  повернуто апеляційну скаргу.
Зміст оскарженого судового рішення та встановлені судом обставини 
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 вересня 2022 року  задоволено клопотання захисника ОСОБА_7 та на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) закрито кримінальне провадження № 62020000000000855 від 28 жовтня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України (далі - КК). Цивільний позов залишено без розгляду. 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року апеляційна скарга  представника ОСОБА_8 в інтересах потерпілого ОСОБА_9 повернута на підставі  п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК у зв`язку з тим, що її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і суд не встановив достатніх підстав для його поновлення. 
Вимоги касаційної скарги й узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі представник ОСОБА_8 ставить вимогу про скасування ухвали апеляційного суду з підстави істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, що перешкодили ухвалити законне і обґрунтоване судове рішення. Вважає за необхідне призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.  
Посилається на те, що відмова судом у поновленні строку на апеляційне оскарження потягла порушення права потерпілого на доступ до правосуддя згідно з  положеннями ст. 21 КПК та недотримання ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 
Зазначає, що дотриматися строку, встановленого п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК, об`єктивно перешкодила сукупність обставин, а саме, його перебування 09 вересня 2022 року (п`ятниця, останній день строку) у відрядженні в Полтавському апеляційному суді. Після чого, через 2  вихідні дні  (субота, неділя) 12 вересня 2022 року в перший робочий день після спливу строку, була подана апеляційна скарга, тобто через 3 дні з дня отримання повного тексту.  Одержання представником 08 вересня 2022 року о 09:13 через електронну пошту повного тексту ухвали місцевого суду не може свідчити про фізичну можливість негайно приступити до складання апеляційної скарги й достатній час на її підготовку з використанням технічних засобів, та цього ж дня  представник потерпілого здійснював адвокатську діяльність в інших справах, а отриману інформацію опрацював лише в другій половині дня, на що потратив 8 годин робочого часу через її складність. 
Вважає, що перебування представника потерпілого у відрядженні повний робочий день є об`єктивною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, про що зазначалося у постановах Верховного Суду від 26 травня і 26 жовтня  2021 року (провадження № 51-3095км21,  51- 5874км20).
Поряд з цим, суд апеляційної інстанції мав би врахувати  також загальну ситуацію воєнного стану в Україні, під час якої ускладнено вчинення усіх дій  у зв`язку  із збільшенням тривалості  руху залізничного транспорту, через комендантську годину унеможливлена праця в вечірній час на робочому місці, у неробочі дні необхідно вживати заходів для переміщення в безпечні місця під час повітряних тривог.
Крім того, представник звертає увагу на те, що без з`ясування мотивів рішення про закриття кримінального провадження неможливо було скласти апеляційну скаргу з дотриманням положень п. 4 ч. 2 ст. 396 КПК.
Поза увагою апеляційного суду залишено правовий висновок Верховного Суду, наведений у постанові від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18, провадження № 51-6470кмо18) про те, що необізнаність заінтересованих осіб з мотивами прийнятого рішення може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його  поновлення,  в порядку, визначеному ч. 1 ст. 117 КПК. Цей висновок ураховано також у інших справах (провадження 51-4105км20, 51-1598км20) та зазначено у  постановах  Верховного Суду  від 13 травня 2020 року,  09  лютого  і  07  жовтня  2021 року. 
На його думку, суд апеляційної інстанції проявив формальність і необ`єктивність та безпідставно не визнав зазначені обставини поважними причинами пропуску строку, чим порушив принцип правової визначеності, адже представник  потерпілого діяв виключно добросовісно та вживав усіх заходів для подачі апеляційної скарги без зволікань. 
Позиції учасників судового провадження
У судовому засіданні прокурор підтримав  касаційну скаргу ОСОБА_8 , просив скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. 
ОСОБА_6 та його захисник  ОСОБА_7 заперечували щодо скасування судового рішення, просили касаційну скаргу залишити без задоволення. 
Представник потерпілого ОСОБА_8 підтримав касаційну скаргу, просив скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції. 
Мотиви Суду
Відповідно до ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин.
У п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК передбачено, що підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. При цьому істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону згідно з ч. 1 ст. 412 КПК є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Згідно з вимогами п. 2 ч. 2  ст. 395 КПК апеляційна скарга на інші ухвали суду першої інстанції подається протягом 7 днів із дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, - в цей же строк із моменту вручення копії судового рішення.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Як видно з матеріалів кримінального провадження,  суд апеляційної інстанції, приймаючи рішення про повернення апеляційної скарги представника потерпілого, зазначив, що ним не наведено  таких обставин, які дійсно не залежали від його волі та перешкодили вчасно звернутися з апеляційною скаргою, тому відсутні достатні підстави для задоволення клопотання пор поновлення строку.
Під час перевірки кримінального провадження касаційним судом установлено, що рішення про повернення апеляційної скарги не ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону на таких підставах.
Відповідно до ст. 117 КПК пропущений з поважних причин строк має бути поновлено за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду.
За змістом процесуального закону, під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Як убачається з матеріалів провадження, повний текст ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 02 вересня 2022 року було оголошено 06 вересня 2022 року, копію якої представник ОСОБА_8 одержав 08 вересня 2022 року через електронну пошту (т. 1, а.п. 246).
За встановлених апеляційним судом обставин, 09 вересня 2022 року представник ОСОБА_8 перебував у відрядженні, що також підтверджується наданими ним до касаційної скарги додатковими доказами. 
12 вересня 2022 року (у перший робочий день) представник ОСОБА_8 звернувся з апеляційною скаргою на ухвалу місцевого суду від 02 вересня 2022 року (т. 1, а.п. 241).
Відмовляючи представнику ОСОБА_8 в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд зазначив, що скаржник отримав резолютивну частину судового рішення 02 вересня 2022 року, а повний текст судового рішення - 08 вересня 2022 року о 09:31 ранку, та дійшов висновку, що представник не обґрунтував причин, які перешкодили йому подати апеляційну скаргу 08 або 09 вересня 2022 року, з урахуванням того, що повний текст вже був ним отриманий і слухання справи в апеляційному суді 09 вересня 2022 року було призначено на 13:00. 
Колегія суддів не погоджується із наведеним та вважає, що суд формально зазначив, що представник потерпілого не навів достатніх підстав, які перешкоджали йому вчасно подати апеляційну скаргу та дійшов передчасного висновку про відсутність підстав для поновлення процесуального строку.
Згідно з постановою Об`єднаної палати Верховного Суду від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18, провадження 51-6470кмо18) у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК. 
Саме про таке правозастосування йдеться у  постановах  Верховного Суду  від 13 травня 2020 року і  07  жовтня  2021 року (провадження № 51- 1598км20, № 51-4105км20). 
За таких обставин доводи представника потерпілого щодо наявності об`єктивних обставин, які б перешкоджали йому подати своєчасно апеляційну скаргу, є слушними, а висновок апеляційного суду про їх відсутність - не є переконливим.  
Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК наведене є підставою для скасування ухвали про повернення апеляційної скарги і призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого апеляційному суду необхідно врахувати наведене та прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення. 
Керуючись статтями 376, 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_9 - ОСОБА_8 задовольнити.
Ухвалу  Київського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року про повернення апеляційної скарги представника ОСОБА_8 скасувати та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                             ОСОБА_2                           ОСОБА_3