П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

31 січня 2023 р.	м.Одеса	Справа № 400/5064/22	
Головуючий в 1 інстанції: Птичкіна В.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Шляхтицького О.І.,
суддів: Семенюка Г.В., Домусчі С.Д.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 по справі № 400/5064/22 за позовом виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури до Березанської селищної ради Миколаївського району Миколаївської області про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2022 року позивач, виконувач обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури, в інтересах держави звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просив:
1) прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
2) визнати протиправною бездіяльність Березанської селищної ради щодо невжиття заходів з приводу набуття права власності на безхазяйне майно, а саме 5 гідротехнічних споруд загальною ринковою вартістю 27383507,9 грн:
- земляну греблю, розташовану за межами села Василівка на русловому ставку водотоку Кам`янка-Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 164,4 м, висотою 7,35 м та шириною 6 м;
- земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 270 м, висотою 10,8 м та шириною 6 м;
- земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 195 м, висотою 6,7 м та шириною 10 м;
- земляну греблю, розташовану за межами села Дмитрівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 290 м, висотою 8,45 м та шириною 6,5 м;
- земляну греблю, розташована за межами смт. Березанка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 100 м, висотою 3,5 м та шириною 15 м.
3) зобов`язати Березанську селищну раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно шляхом звернення із заявами про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та розміщення оголошення про взяття безхазяйних нерухомих речей на облік у друкованих засобах масової інформації, а саме 5 гідротехнічних споруд загальною ринковою вартістю 27383507,9 грн:
- земляну греблю, розташовану за межами села Василівка на русловому ставку водотоку Кам`янка-Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 164,4 м, висотою 7,35 м та шириною 6 м;
- земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 270 м, висотою 10,8 м та шириною 6 м;
- земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 195 м, висотою 6,7 м та шириною 10 м;
- земляну греблю, розташовану за межами села Дмитрівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 290 м, висотою 8,45 м та шириною 6,5 м;
- земляну греблю, розташована за межами смт. Березанка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 100 м. висотою 3,5 м та шириною 15 м.
4) про час і місце розгляду справи повідомити сторін та Миколаївську обласну прокуратуру, яка забезпечуватиме участь у справі".
Миколаївський окружний адміністративний суд ухвалою від 21.11.2022 залишив позовну заяву без руху та надав строк для усунення її недоліків - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Також суд зазначив, що наслідком неусунення недоліків позовної заяви в установлений судом строк є повернення такої позовної заяви позивачу.
Способом усунення недоліків позовної заяви суд першої інстанції установив подання до Миколаївського окружного адміністративного суду:
- документа про сплату судового збору в сумі 9 924 грн;
- позовної заяви, оформленої відповідно до статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням оцінки суду, наведеної у мотивувальній частині цієї ухвали;
- доказів на підтвердження обставин, зазначених у позовній заяві, що подається на виконання ухвали від 21.11.2022 (крім тих, що були додані до позову в первинній редакції);
- доказів направлення відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення копії позовної заяви в новій редакції з копіями додатково поданих доказів;
- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження поважних причин його пропуску (у разі якщо прокурором пропущений тримісячний строк звернення до адміністративного суду).
07.12.2022 Миколаївським окружним адміністративним судом зареєстрована електронна копія листа прокурора від 30.11.2022 № 50/2-6497ВИХ-22, подана через підсистему «Електронний суд», з проханням відкрити провадження у справі (реакція на ухвалу суду про залишення позовної заяви без руху).
В обґрунтування зазначено, що допущене Березанською селищною радою порушення є триваючим, тому строк подання позовної заяви був дотриманий. Також у цьому листі прокурор вказав, що датою виявлення порушення є 14.09.2022 (дата доданого до позовної заяви листа № 09-06/2380 Березанської селищної ради, надалі Лист ради), тому при зверненні до суду був дотриманий тримісячний строк. 
До електронної копії листа долучено відповідь Березанської селищної ради від 14.09.2022 № 09-06/2380, платіжне доручення № 1148 на суму – 9 924,00 грн., опис вкладення поштового відправлення, копії квитанцій про направлення позивачем поштового відправлення на адресу Березанської селищної ради від 01.12.2022. Оригінал вказаного листа з додатками надійшов до суду першої інстанції 13.12.2022.
Миколаївський окружний адміністративний суд ухвалою від 12.12.2022 адміністративний позов виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури до Березанської селищної ради Миколаївського району Миколаївської області про зобов`язання вчинити певні дії - повернув.
Постановляючи ухвалу про повернення адміністративного позову від 12.12.2022 суд першої інстанції виходив з того, що Верховний Суд у постанова від 21.09.2022 у справі № 420/11012/21 дійшов висновку, що початком строку звернення прокурора до суду є момент виявлення прокурором відповідних порушень інтересів держави.
З огляду на наведене суд першої інстанції відхилив доводи позивача та зазначив, що для встановлення того, чи було звернення прокурора до суду своєчасним, не має значення, чи є порушення завершеним, чи триваючим.
Також, суд першої інстанції вказав, що доданий до позову лист Миколаївської окружної прокуратури від 19.07.2022 № 50/2-3880ВИХ-22, що був направлений до Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області, а також доданий до позову лист Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області від 28.07.2022 № 734/10, що був направлений до Миколаївської окружної прокуратури (до якого, зі слів прокурора, були додані акти інвентаризації тих об`єктів, що вказані у позові) свідчать про те, що принаймні у липні 2022 року прокурору було відомо про порушення відповідних інтересів держави.
До того ж, у листі від 19.07.2022 № 50/2-3880ВИХ-22 є посилання на абзац четвертий частини четвертої статті 23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру» (Закон № 1697) та зазначено, що цей лист є письмовим запитом, відповідь на який має бути надана у 10-денний строк.
Відповідно до абзацу четвертого частини четвертої статті 23 Закону № 1697, виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.
У листі Миколаївської окружної прокуратури від 26.08.2022 № 50/2-4585ВИХ-22, що був направлений до Березанської селищної ради, вказано, що про порушення (невжиття Березанською селищною радою заходів з приводу набуття права власності на безхазяйне майно) прокурор дізнався з інформації Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області.
Отже, на думку суду першої інстанції, твердження про те, що датою виявлення прокурором порушень є 14.09.2022, спростовуються доданими до позову доказами. Листом ради, що був доданий до позову, прокурор доводить наявність підстав для представництва інтересів держави в суді. Суд першої інстанції зазначив, що встановлення прокурором факту виявлення порушень відповідних інтересів держави не є тотожнім встановленню прокурором факту наявності підстав для представництва інтересів держави у суді, тому не приймає доводи, що початком тримісячного строку є 14.09.2022.
На думку суду першої інстанції, доданими до позовної заяви доказами не підтверджується така дата виявлення прокурором порушення інтересів держави, яка б перебувала у межах тримісячного строку звернення до адміністративного суду. При цьому заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду прокурор не подав.
Тобто, в частині подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду недоліки позовної заяви не усунуті.
На підставі зазначеного суд дійшов висновку, що прокурор не усунув недоліки позовної заяви в установлений судом строк, наслідком чого є повернення позовної заяви.
Не погоджуючись з даним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі вказує, що ухвала судом першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:
- суд першої інстанції помилково дійшов висновку про те, що доданий до позову лист Миколаївської окружної прокуратури від 19.07.2022 № 50/2-3880ВИХ-22 та лист Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області від 28.07.2022 № 734/10 свідчать про те, що принаймні у липні 2022 року прокурору було відомо про порушення відповідних інтересів держави, оскільки лише з інформації, наданої Березанською селищною радою у листі від 14.09.2022 № 09-06/2380 було виявлено факт бездіяльності селищної ради, а відтак виявлено порушення інтересів держави, що свідчить про наявність підстав для вжиття Миколаївською окружною прокуратурою заходів представницького характеру;
- судом першої інстанції не взято до уваги, що відповідачем допущено вчинення триваючого порушення, у зв`язку з чим, строки на звернення до адміністративного суду позивачем не пропущено.
Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу в якому заперечує проти її задоволення. Вважає доводи апеляційної скарги необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними та допустимими доказами та не спростовують висновків суду першої інстанції.
Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на таке.
Відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
За приписами ч. ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справ.
Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює:
1) підтримання публічного обвинувачення в суді;
2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;
3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.
Тобто, Конституція України визначає дві обов`язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави: доведення, що обставини звернення є виключним випадком і здійснення представництва в порядку, визначеному законом.
За приписами частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) на прокуратуру покладаються такі функції: 1) підтримання державного обвинувачення в суді; 2) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу III Цивільного процесуального кодексу України; 3) нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство; 4) нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.
Статтею 23 Закону № 1697-VII врегульоване питання представництва інтересів громадянина або держави в суді, відповідно до частини першої якої представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Частиною четвертою статті 23 Закону № 1697-VII встановлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.
У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:
1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;
2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.
Відповідно до частини шостої статті 23 Закону № 1697-VII під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.
Частиною першою статті 24 Закону № 1697-VII визначено, що право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист
Згідно з частинами третьою та четвертою статті 5 КАС України до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.
Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.
За приписами частин третьою п`ятою статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
Наведені приписи законодавства вказують на те, що прокуратура з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій, має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави (стаття 55 Конституції України), але не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.
Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року в справі № 826/13768/16, однією з умов виникнення у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави є наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
У другому випадку законодавчо обумовлено, що має бути відсутнім орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.
Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29 листопада 2022 року в справі № 240/401/19 відступив від раніше викладених висновків щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з позовом в інтересах держави, зазначивши таке.
«…виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99).
Ці висновки Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене цим Судом розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, застосованого у статті 23 Закону України «Про прокуратуру».
Відтак, Суд вважає, що «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Також Суд зазначив, що громада володіє деякими ознаками суб`єкта публічно-правових відносин, яка може мати власні (публічні) інтереси, що є відмінними від інтересів конкретної (приватної) особи. При цьому, Основним Законом України (статті 13, 23, 41, 43, 89 та 95) передбачено, що суспільні (публічні) інтереси підлягають самостійному захисту, а також обов`язковому врахуванню при прийнятті найважливіших рішень на рівні держави або відповідної територіальної громади.
Хоча у Конституції України не йдеться про захист прокурором інтересів суспільства, але інтерес держави є насамперед інтересом більшості членів суспільства, якому вона служить. Отже, інтерес держави охоплює суспільні (публічні) інтереси. Тому прокурор може захищати і суспільні інтереси, зокрема, громад з тих самих підстав, що й інтереси держави. Відтак, звернення прокурора з позовом в інтересах держави охоплює, у тому числі, й захист інтересів громади.».
Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що позивач, виконувач обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури, в інтересах держави звернувся до суду з вищевказаним адміністративним позовом 31.10.2022, що підтверджується відміткою на конверті (а.с. 67).
Ухвалою від 21.11.2022 суд першої інстанції залишив позовну заяву без руху та надав строк для усунення її недоліків - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Також суд зазначив, що наслідком неусунення недоліків позовної заяви в установлений судом строк є повернення такої позовної заяви позивачу.
Способом усунення недоліків позовної заяви суд першої інстанції установив подання до Миколаївського окружного адміністративного суду:
- документа про сплату судового збору в сумі 9 924 грн;
- позовної заяви, оформленої відповідно до статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням оцінки суду, наведеної у мотивувальній частині цієї ухвали;
- доказів на підтвердження обставин, зазначених у позовній заяві, що подається на виконання ухвали від 21.11.2022 (крім тих, що були додані до позову в первинній редакції);
- доказів направлення відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення копії позовної заяви в новій редакції з копіями додатково поданих доказів;
- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження поважних причин його пропуску (у разі якщо прокурором пропущений тримісячний строк звернення до адміністративного суду).
07.12.2022 Миколаївським окружним адміністративним судом зареєстрована електронна копія листа прокурора від 30.11.2022 № 50/2-6497ВИХ-22, подана через підсистему «Електронний суд», з проханням відкрити провадження у справі.
До електронної копії листа долучено відповідь Березанської селищної ради від 14.09.2022 № 09-06/2380, платіжне доручення № 1148 на суму – 9 924,00 грн., опис вкладення поштового відправлення та копії квитанцій про направлення позивачем поштового відправлення на адресу Березанської селищної ради від 01.12.2022 відповідно до яких позивачем направлено копію листа прокурора від 30.11.2022 № 50/2-6497ВИХ-22 з додатками. 
Тобто, позивачем виконано відповідні вимоги ухвали Миколаївського окружного адміністративного суду про залишення позовної заяви без руху від 21.11.2022.
Водночас, у зазначеному листі в обґрунтування дотримання строків звернення до суду позивачем зазначено, що допущене Березанською селищною радою порушення є триваючим, тому строк подання позовної заяви був дотриманий. 
Також прокурор вказав, що датою виявлення порушення є 14.09.2022 (дата доданого до позовної заяви листа № 09-06/2380 Березанської селищної ради), тому при зверненні до суду був дотриманий тримісячний строк. 
Відповідно до ч. 1- 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Спірним питанням в контексті розгляду даної справи є дотримання позивачем тримісячного строку звернення до суду з адміністративним позовом встановленим положеннями ч. 2 ст. 122 КАС України.
Колегію суддів з матеріалів справи встановлено, що Миколаївською окружною прокуратурою при виконанні повноважень, визначених ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, а саме вивчення питання додержання вимог законодавства з питань збереження майна інженерної інфраструктури водних об`єктів на території Березанської територіальної громади Миколаївської області, скеровано запит від 19.07.2022 № 50/2-3880ВИХ-22 до Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області. 
У вказаному запиті прокурор зазначає, що на момент звернення були достатні підстави вважати, що гідротехнічні споруди, які розташовані на водоймах області, в більшості випадків потребують ремонту та відновлення. Разом з тим, на території області знаходяться гідротехнічні споруди, власники чи балансоутримувачі яких невідомі, тобто останні є безхазяйними. Оскільки, безхазяйні гідротехнічні споруди є потенційно небезпечними об`єктами, які в свою чергу загрожують життю населення, затопленню населених пунктів та сільськогосподарських угідь під час проходження льодоходу, весняної повені та дощових паводків, за дорученням голови Миколаївської облдержадміністрації «Про набуття права власності безхазяйних гідроспоруд» від 26.07.2018 № 3831/0/05-60/3-18 районними державними адміністраціями мали бути організовані роботи щодо інвентаризації гідротехнічних споруд та набуття права власності безхазяйних гідроспоруд.
Враховуючи вищевикладене, прокурор, керуючись ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», просив у 10-ти денний термін з моменту отримання запиту повідомити Миколаївську окружну прокуратуру про кількість гідротехнічних та меліоративних систем на території Миколаївського району, а саме: Новоодеської міської громади, Костянтинівської, Сухоєланецької, Галицинівської, Мішково-Погорілівської, Шевченківської, Веснянської, Нечаянської, Радсадівської, Степівської, Коблівської сільських громад та Березанської, Воскресенської, Первомайської, Ольшанської селищних громад із зазначенням наступного: ix місцерозташування, власників та чи балансоутримувачів, наявності технічної документації, здійснених заходів державного нагляду (контролю), складених актів обстежень, вжитих заходів реагування з метою усунення виявлених порушень, фактичного стану (задовільний/потребує ремонту та відновлення/не підлягає використанню) (а. с. 32-33).
У відповідь на вищевказаний запит від Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області надійшов лист від 28.07.2022 № 734/10 (а. с. 34-35).
Відповідно до зазначеного листа Регіональний офіс водних ресурсів, в межах своєї компетенції, надав відомості щодо гідротехнічних споруд на території Новоодеської міської громади, Костянтинівської, Сухоєланецької, Галицинівської, Мішково-Погорілівської, Шевченківської, Веснянської, Нечаянської, Радсадівської, Степівської, Коблівської сільських громад, Березанської, Воскресенської, Первомайської, Ольшанської селищних громад за даними інвентаризації водних об?єктів, проведеної територіальними громадами відповідно до пункту 5 Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 15.04.2021 «Про заходи державної регіональної політики на підтримку децентралізації влади», введеного в дію Указом Президента України від 29.04.2021 № 180/2021. 
Також в листі вказано, що офіс надає копії листів за 2020-2022 рр. до територіальних громад щодо необхідності взяття на баланс безхазяйних гідротехнічних споруд на їх адміністративних територіях згідно зі статтею 335 Цивільного кодексу України та законодавчих актів щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно.
Крім того, в листі, зокрема, зазначено, що на території Березанської селищної територіальної громади розташовані державні об`єкти інженерної інфраструктури Калинівської зрошувальної системи, проєктна площа обслуговування - 1674 га. До листа додаються 7 файлів, на 42 арк. в 1 примірнику. При цьому, вказані додатки позивачем до позовної заяви не долучено.
Колегія суддів зазначає, що інформація викладена у листі Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області не містить відомостей про бездіяльність селищної ради. Також, вказаний документ не містить й інформації чи перебували вказані у запиті гідротехнічні споруди на обліку в органі самоврядування, чи здійснювалась діяльність щодо взяття їх на облік, чи вжито заходи щодо оформлення технічної документації на вказане майно тощо. 
26.08.2022 Миколаївською окружною прокуратурою, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, було скеровано запит № 50/2-4585ВИХ-22 до Березанської селищної ради.
Як зазначено прокурором у запиті, відповідно до інформації Регіонального офісу водних ресурсів у Миколаївській області за даними інвентаризації водних об`єктів, що знаходяться на території Березанської селищної ради об`єднаної територіальної громади згідно акту від 08.11.01 на території громади розташовані гідротехнічні споруди, власники чи балансоутримувачі яких невідомі, тобто останні є безхазяйними, зокрема: 
-земляна гребля, розташована за межами села Василівка на русловому ставку водотоку Кам`янка-Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 164,4 м, висотою 7,35 м та шириною 6 м;
- земляна гребля, розташована за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 270 м, висотою 10,8 м та шириною 6 м;
- земляна гребля, розташована за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 195 м, висотою 6,7 м та шириною 10 м;
- земляна гребля, розташована за межами села Комісарівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 310 м, висотою 8 м та шириною 7 м;
- земляна гребля, розташована за межами села Дмитрівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 290 м, висотою 8,45 м та шириною 6,5 м;
- земляна гребля, розташована за межами смт. Березанка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 100 м, висотою 3,5 м та шириною 15 м.
Враховуючи, що безхазяйні гідротехнічні споруди є потенційно небезпечними об`єктами, які в свою чергу загрожують життю населення, затопленню населених пунктів та сільскогосподарських угідь під час проходження льодоходу, весняної повені та дощових паводків, прокурор, керуючись абз. 4 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», просив у 10-ти денний строк з моменту отримання цього запиту повідомити Миколаївську окружну прокуратуру про те, чи перебувають на момент звернення на обліку Березанської селищної ради вищезазначені гідротехнічні споруди та чи оформлено право комунальної власності на них. Якщо вказані гідротехнічні споруди досі не перебувають на обліку селищної ради прокурор просив повідомити, які заходи вживаються у цій сфері (до прикладу, прийняття рішень про виділення коштів на виготовлення технічних паспортів на гідроспоруди, заслуховування цього питання на відповідних депутатських комісіях, звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса із відповідними заявами тощо). До інформації просив долучити наявні на безхазяйні гідротехнічні споруди документи.
14.09.2022 Березанською селищною радою надано відповідь на вказаний запит відповідно до якої повідомлено, що частина гідротехнічних споруд, визначених у запиті передана в оренду фізичним особам, а частина – не перебуває на балансі Березанської селищної ради. Паспорти технічних об`єктів в яких зазначається детальний опис гідротехнічних споруд та водного об`єкту відсутні в Березанській селищній раді. Як зазначає позивач та не заперечується відповідачем, вказаний лист Миколаївською окружною прокуратурою отримано 14.09.2022.
Таким чином, лише 14.09.2022 з відповіді Березанської селищної ради позивач отримав остаточну інформацію, яка може свідчити про можливу бездіяльність Березанської селищної ради щодо нездійснення реєстрації права власності на гідротехнічні споруди, що є підставою для звернення позивача до суду з адміністративним позовом в інтересах держави.
Тобто, на думку колегії суддів, саме з 14.09.2022 має відраховуватись строк звернення  до суду з даним позовом.
Таким чином, звернувшись до суду з адміністративним позовом 30.10.2022, позивачем не пропущено тримісячний строк звернення до суду з адміністративним позовом встановлений положеннями ч. 2 ст. 122 КАС України. Як наслідок, в позивача були відсутні підстави для звернення до суду з заявою про поновлення строків звернення до суду.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що висновки суду першої інстанції про те, що доданими до позовної заяви доказами не підтверджується дата виявлення прокурором порушення інтересів держави, яка б перебувала у межах тримісячного строку звернення до адміністративного суду є помилковими.
Крім того, передчасними є висновки суду першої інстанції про те, що в частині подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду недоліки позовної заяви не усунуті.
Як наслідок, суд першої інстанції помилково дійшов висновку про те, що прокурор не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, наслідком чого є повернення позовної заяви.
При цьому, в апеляційній скарзі, як і в позовній заяві, позивач зазначає, зокрема, про те, що судом першої інстанції не взято до уваги, що відповідачем допущено вчинення триваючого порушення, у зв`язку з чим, строки на звернення до адміністративного суду позивачем не пропущено.
Колегія суддів критично ставиться до вказаних доводів апелянта, оскільки відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 21.09.2022 у справі № 420/11012/21, початком строку звернення прокурора до суду є момент виявлення прокурором відповідних порушень інтересів держави.
Відповідно до статті 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції при постановленні ухвали від 12.12.2022 по справі № 400/5064/22 було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, що призвело до її неправильного вирішення.
З огляду на викладене, правовідносини в рамках даної справи мають бути досліджені судом першої інстанції з наданням оцінки в судовому рішенні.
Відтак, відповідно до ч. 3 ст. 312, ст. 320 КАС України, - оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідно до ст. 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 по справі № 400/5064/22 – задовольнити.
Ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 по справі № 400/5064/22 – скасувати.
Направити справу № 400/5064/22 до суду першої інстанції для продовження розгляду.
          Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя 	 	Шляхтицький О.І.	
Судді	    	Домусчі С.Д.    Семенюк Г.В.