УХВАЛА

13 березня 2023 року 
м. Київ

справа № 640/25322/21
адміністративне провадження № К/990/3380/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Єресько Л.О.,
суддів: Соколова В.М.,  Загороднюка А.Г., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року у справі №640/25322/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного акціонерного товариства "Компанія Росток" про застосування заходів реагування,-

УСТАНОВИВ:
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач, ГУ ДСНС у м.Києві) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Компанія Росток" (далі - відповідач), у якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та приміщень, а саме корпусу № 1 (Діамант-центр), корпусу № 5 (Адміністративний корпус), корпусу № 45 (Сільвер-центр), Виробничо-випробувального корпусу, Палаца культури "Росток" та будівництва, шляхом зобов`язання Приватного акціонерного товариства "Компанія Росток" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити будівель та приміщень, розташованих за адресою: бул. Вацлава Гавела, 4 та вул. Гарматна, 26/2 у Солом`янському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2022 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року, відмовлено в задоволенні позову.
Не погоджуючись з цими судовими рішеннями, ГУ ДСНС у м.Києві звернулося з касаційною скаргою до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 06 лютого 2023 року касаційну скаргу залишено без руху, з підстав недотримання вимог статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). Заявникові надано строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання до суду касаційної інстанції доказів поважності пропуску строку для звернення до суду касаційної інстанції.
Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення (штрихкодовий ідентифікатор 0102937348786) копія ухвали про залишення касаційної скарги без руху отримана скаржником 09 лютого 2023 року, що підтверджено розпискою у вказаному повідомленні.
20 лютого 2023 року від скаржника на виконання ухвали про залишення без руху надійшло клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження в обґрунтування якого вказує, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ні засобами поштового зв`язку, ні на офіційну адресу електронної пошти до ГУ ДСНС у м.Києві не надходила, у зв`язку з чим останній звернувся до суду першої інстанції із заявою від 18 листопада 2022 року № 7101-5379/71 на яку отримав 14 грудня 2022 року оскаржуване судове рішенння. Вказане, як зазначає скаржник, підтверджується доданою до клопотання копією розписки. Також скаржник зазначає, що у СЕД АСКОД постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року у справі №640/25322/21 зареєстрована 26 грудня 2022 року за номером № 71/5792, що підтверджується карткою реєстрації вхідного документу із зазначенням способу доставки кореспонденції «Наручно». Крім того, вперше та вдруге подані 13 січня 2023 року касаційні скарги ухвалами Верховного Суду від 18 січня 2023 року, повернуті скаржнику на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 332 КАС України. Враховуючи зазначене просить поновити строк на касаційне оскарження.
Оцінивши наведені скаржником обставини та обґрунтування причин пропуску строку, вирішуючи клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження колегія суддів виходить з наступного.
Суд звертає увагу скаржника, що частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.
Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслений характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, передусім щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.
Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.
Вказане дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.
Колегія суддів зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.
Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.
Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.
Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.
Так, скаржник зазначає, що строк на касаційне оскарження пропущено у зв`язку із отриманням оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції лише 14 грудня 2022 року, що підтверджується копією розписки.
З приводу вказаних аргументів скаржника, Суд зазначає, що розгляд справи №640/25322/21, за наслідками якої ухвалено постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року, здійснювався судом апеляційної інстанції у відкритому судовому засіданні за участю представника ГУ ДСНС у м.Києві Берднікова М.С. Повний текст цієї постанови виготовлено 26 вересня 2022 року. 
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень оскаржувана постанову суду апеляційної інстанції надіслана судом до реєстру 26 вересня 2022 року, зареєстрована 27 вересня 2022 року та оприлюднена 28 вересня 2022 року, що свідчить про можливість суб`єкта владних повноважень ознайомитись зі змістом повного тексту оскаржуваної постанови.
Водночас із касаційною скаргою позивач звернувся до Верховного Суду засобами поштового зв`язку лише 27 січня 2023 року.
Колегія суддів зауважує, що поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.
Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Ураховуючи, що рішення суду апеляційної інстанції у справі № 640/25322/21 прийнято у відкритому судовому засіданні 21 вересня 2022 року за участі представника ГУ ДСНС у м.Києві Берднікова М.С., то про результати розгляду цієї справи та порядок оскарження рішення суду апеляційної інстанції останньому було достеменно відомо ще в означену дату. 
Отже, маючи намір оскаржити рішення суду апеляційної інстанції в касаційному порядку, представник ГУ ДСНС у м.Києві Бердніков М.С., будучи обізнаним із порядком та строками касаційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, повинен був вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України в частині строків звернення до суду касаційної інстанції із касаційною скаргою.
Разом з тим будь-яких доводів, що скаржник вчиняв дії з метою оскарження судових рішень у цій справі з 21 вересня 2022 року до моменту звернення суду апеляційної інстанції із заявою про отримання пеперової копії судового рішення у справі № 640/25322/21 (14 грудня 2022 року) ним не наведено, аргументів про наявність обставин чи перешкод, які унеможливлювали раніше звернутися із заявою про отримання постанови суду апеляційної інстанції, з огляду на обізнаність скаржника про її наявність ще 21 вересня 2022 року, скаржником не зазначено та відповідних доказів не надано.
Суд також враховує, що ГУ ДСНС у м.Києві, який належить до суб`єктів, визначених частиною шостою статті 18 КАС України, має зареєстрований «Електронний кабінет», а отже в силу пункту 37 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд», документи сформовані в системі «Електронний суд» має отримувати в «Електронному кабінеті» через підсистему «Електронний суд» в автоматичному режимі, зокрема і постанову суду апеляційної інстанції від 21 вересня 2022 року у справі № 640/25322/21.
Так, пунктом 37 підрозділу 2 Розділу ІІІ визначено, що підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до «Електронних кабінетів» учасників справи та їхніх повірених. До «Електронного кабінету» користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи. 
Отже, у цьому випадку, строк на касаційне оскарження судових рішень був пропущений через відсутність зусиль скаржника на вчинення відповідних дій майже протягом двох з половиною місяців з дня ухвалення постанови суду апеляційної інстанції у справі № 640/25322/21, у розгляді якої брав участь представник скаржника.
Посилання скаржника, як на підставу пропуску строку звернення із цією касаційною скаргою на те, що у СЕД АСКОД постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року у справі №640/25322/21 зареєстрована 26 грудня 2022 року за № 71/5792, Судом не приймаються, оскільки вказане свідчать лише про надходження поштової кореспонденції та процесуальних документів до ГУ ДСНС у м.Києві, що не є належним доказом підтвердження факту поважності пропуску на касаційне оскарження у розумінні вимог статті 73 КАС України.
Суд також зауважує, що при попередніх зверненнях із касаційною скаргою у справі № №640/25322/21 скаржник не дотримувався належного способу подання її подання та вимог щодо її оформлення, наслідком чого було їх повернення Верховним Судом ухвалами від 18 січня 2023 року, що своєю чергою також вплинуло на строки касаційного оскарження судових рішень у справі № 640/25322/21 через причини, які мали виключно суб`єктивний характер та залежали від скаржника.
Так, подану вперше до суду касаційної інстанції засобами електронної пошти 13 січня 2023 року касаційну скаргу, ухвалою Верховного Суду від 18 січня 2023 року повернуто скаржнику на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 332 КАС України, у якій зазначено, що позивачем надіслано касаційну скаргу на адресу суду касаційної інстанції не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою, що свідчить про використання заявником способу звернення до Верховного Суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Вдруге подану 13 січня 2023 року засобами поштового зв`язку касаційну скаргу повернуто скаржнику на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 332 КАС України, оскільки касаційну скаргу, подану начальником ГУ ДСНС у м.Києві, не підписано особою, яка її подала.
Таким чином, звертаючись двічі до суду касаційної інстанції скаржник не міг подати її у належний спосіб і такі дії залежали виключно від останнього.
Ураховуючи обставини справи, зазначену скаржником причину пропуску строку на касаційне оскарження не можна вважати поважною, тобто такою, що не залежала від волевиявлення особи, яка оскаржує судове рішення, і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджена належними доказами.
Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Суд касаційної враховує тривалість пропущеного строку більш ніж три місяці з дня закінчення установленого КАС України строку на касаційне оскарження оскаржуваних судових рішень та обставини, які залежали виключно від волевиявлення скаржника. При цьому, непереборних обставин скаржником не наведено, а Судом не встановлено.
Таким чином, наведені скаржником причини пропуску строку касаційного оскарження судових рішень, за відсутності обставин, що не залежали від волевиявлення особи, яка звертається до суду та які пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, не дають достатніх і переконливих підстав для визнання поважними причин пропуску такого строку та його поновлення.
За змістом пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.
Враховуючи вищевикладене, відсутність відповідних доказів щодо поважності підстав пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав для застосування пункту 4 частини першої статті 333 КАС України за наслідками розгляду заяви скаржника щодо усунення недоліків касаційної скарги.
Керуючись пунктом 4 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:
Визнати неповажними підстави пропуску Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на касаційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2022 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року у справі № 640/25322/21.
Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2022 року та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року у справі № 640/25322/21.
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 травня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2022 року у справі № 640/25322/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного акціонерного товариства "Компанія Росток" про застосування заходів реагування.
Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді	Л.О. Єресько  В.М. Соколов   А.Г. Загороднюк