УХВАЛА        
 
31 березня 2023 року
м. Київ
 
справа № 466/7707/19
провадження № 61-4202ск23
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В. розглянувши касаційну скаргу  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє адвокат Школьна Алла Вікторівна, на рішення Шевченківського районного суду               м. Львова від 24 грудня 2021 року та постанову Львівського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки,
 
ВСТАНОВИВ:
 
21 березня 2023 року представник заявників - адвокат Школьна А. В. подала до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 24 грудня 2021 року та постанову Львівського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Разом із касаційною скаргою подано клопотання, у якому посилаючись на тяжкий майновий стан у зв`язку з тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків доходу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3  за попередній календарний рік, просить відстрочити заявникам сплату судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справі. На підтвердження чого надано:
-довідку КП «Управляюча компанія «Комфортний Стрий» від 16 березня 2023 року №288 про те, ОСОБА_3 не працює з 01 вересня 2007 року;
-довідку про доходи від 16 березня 2023 року № 1520515514531592, згідно якої сума пенсії ОСОБА_2 за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року склала 23 832 грн;
-довідку про доходи від 16 березня 2023 року №49, виданої товариством з обмеженою відповідальністю «Стрийський хлібокомбінат», згідно якої дохід ОСОБА_2 за період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року склав 90 748,58 грн;
-податкову декларацію платника єдиного податку-фізичної особи-підприємця за 2022 рік, згідно якої загальна сума доходу ОСОБА_1 за 2022 рік склала 312 206,56 грн.
Представник заявників також зазначає, що в результаті вибуху житлового будинку позивачів у січні 2017 року вони залишились без постійного місця проживання. Всі зароблені кошти йдуть на відновлення втраченого житла та здоров`я.
Згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
З урахуванням наданих представником заявників доказів, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги слід відмовити.
Суд касаційної інстанції звертає увагу на те, що надані документи не свідчать про скрутне матеріальне становище заявників та відсутність у них інших джерел доходу.
Надані докази не в повному обсязі підтверджують наявність/відсутність доходів із різних джерел, а містять інформацію лише щодо деяких таких джерел. 
 
Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
 
Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає скаргу.
Наведені представником заявників доводи не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).
Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Отже, заявникам потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року становив 1 921 грн.
 
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позовних заяв) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) за подання до суду касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір, який відповідно до підпункту                  7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Таким чином, розмір судового збору за подання даної касаційної скарги з урахуванням її вимог складає 19 210 грн (1 921 грн х 5 х 200%).
 
Відповідно частини 7 статті 6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.
 
Системний аналіз положень ЦПК і Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку, що кожна із сторін справи діє у цивільному процесі самостійно і, реалізовуючи своє право на касаційне оскарження судового рішення, є самостійним платником судового збору.
 
Касаційна скарга на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 24 грудня 2021 року та постанову Львівського апеляційного суду від 08 лютого 2023 року подана адвокатом Школьною А. В. в інтересах позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
 
Таким чином, в силу вимог підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 слід оплатити судовий збір у розмірі по 19 210 грн кожним з них.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». 
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникам строк для усунення її недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору відмовити.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в інтересах яких діє адвокат Школьна Алла Вікторівна, на рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 24 грудня 2021 року та постанову Львівського апеляційного суду від                             08 лютого 2023 року залишити без руху.
 
Надати для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                            Є. В. Коротенко