Ухвала
26 грудня 2022 року
м. Київ
справа № 608/30/22
провадження № 51-4125ск22
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого          ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_5 
на ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року щодо 
ОСОБА_6 ,
встановив: 
представник потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_5 звернувся до суду з касаційною скаргою на вищевказане судове рішення.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Згідно зі ст. 427 КПК у касаційній скарзі має бути зазначено, зокрема, обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, 
у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статями 412-414 КПК.
Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК,
що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. 
У касаційній скарзі представник потерпілої вказує на невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженої ОСОБА_6 через м`якість.
Однак, посилаючись у касаційній скарзі на невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженої внаслідок м`якості, представник потерпілої ОСОБА_5 своїх тверджень належним чином 
не обґрунтовує та не наводить доводів щодо явної несправедливості призначеного 
ОСОБА_6 покарання, з огляду на положення ст. 414 КПК, які б можна було визнати беззаперечними підставами для скасування судового рішення на підставі, передбаченій п. 3 ч. 1 ст. 438 КПК.
Крім того, з касаційної скарги представника потерпілої вбачається, що він також 
не погоджується з ухвалою суду апеляційної інстанції через неправильне вирішенням цивільного позову, однак відповідним чином своїх доводів 
не обґрунтовує та не вказує на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК, що були б підставою для скасування чи зміни судового рішення саме у частині, 
що стосується вирішення цивільного позову.
Наявність вказаних недоліків у скарзі, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК, суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу
про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги
і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду
на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк для усунення недоліків.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_5 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги - п`ятнадцять днів з дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
ОСОБА_1 	ОСОБА_2 	ОСОБА_3 	
Судді: