Ухвала
02 січня 2023 року
м. Київ
справа № 753/23566/17
провадження № 61-12470ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В. розглянув касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Дтек Київські електромережі» на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
08 грудня 2022 року Приватне акціонерне товариство «Дтек Київські електромережі» (далі - ПАТ «Дтек Київські електромережі») із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою разом із клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження зазначеного судового рішення.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Згідно зі статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Оскільки повний текст постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року складено 20 липня 2022 року, то останнім днем тридцятиденного строку для подання касаційної скарги є 19 серпня 2022 року. 
Заявник звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду 08 грудня 2022 року.
Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.
Суд виходить з того, що підстави пропуску процесуального строку можуть бути визнані поважними, зокрема, у тому випадку, якщо таке недотримання строку касаційного оскарження зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод для своєчасного звернення заявника з такою скаргою.
У заяві про поновлення строку на касаційне оскарження заявник посилається на те, що після проголошення оскаржуваної постанови йому не було вручено навіть короткого тексту постанови. Через технічні причини, які не залежали від нього, ознайомитись із повним текстом оскаржуваної постанови на офіційних ресурсах судової влади було неможливо.
З огляду на зазначені обставини, 02 вересня 2022 року представник заявника звернувся із заявою про отримання копії судового рішення до суду першої інстанції. 
Вперше з касаційною скаргою заявник звернувся 30 вересня 2022 року, оскільки лише після належного ознайомлення з повним текстом постанови апеляційного суду мав можливість повно та всебічно скористатися своїм законним правом на касаційне оскарження. 
Зазначає, що на зареєстровану адресу, а також на електронну пошту позивача повний текст постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року не надходив. 
Ухвалою Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року його касаційну скаргу повернуто з підстав недоведеності поважних причин пропуску на касаційне оскарження, проте повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із касаційною скаргою.
Як на поважність причин пропущення відповідного процесуального строку заявник посилається на введення на території України воєнного стану, а також заходів, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної інфекції COVID-19 серед населення України.
Зазначені заявником підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними з огляду на таке.
Встановлено, що 29 червня 2022 року під час оголошення вступної та резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року був присутній представник позивача - Власенко О. В. 
Супровідним листом Київського апеляційного суду від 28 липня 2022 року постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року надіслано ПАТ «Дтек Київські електромережі» на електронну адресу «dtek-kem@dtek.com» (т. 3, а. с. 126).
Водночас відомостей про направлення ПАТ «Дтек Київські електромережі» або його представнику копії оскаржуваної постанови поштою матеріали справи не містять.
Встановлено, що ухвалою Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року попередню касаційну скаргу ПАТ «Дтек Київські електромережі» було залишено без руху, оскільки вказані причини пропуску строку на оскарження визнано неповажними та запропоновано заявнику навести інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази.
На виконання зазначеної ухвали про залишення касаційної скарги без руху, заявник подав заяву про поновлення строку на касаційне оскарження.
Ухвалою Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року касаційну скаргу ПАТ «Дтек Київські електромережі» на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року визнано неподаною та повернуто заявнику.
Повертаючи касаційну скаргу заявнику Верховний Суд виходив з такого.
Повторно заявляючи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, заявник вказав, що копія оскаржуваної постанови ні на зареєстровану адресу, ні на електронну адресу не надходила, що є поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження. Оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - ЄДРСР) не скасовує обов`язок суду видати копії судових рішень учасникам справи або надіслати їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення. 
Посилання заявника на те, що він пропустив строк оскарження, оскільки йому судом не надіслано копії оскаржуваного судового рішення, лише 02 вересня 2022 року представник отримав його повний текст в суді першої інстанції, суд оцінив критично. З ЄДРСР випливає, що повний текст постанови Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 року складено 20 липня 2022 року та оприлюднено в ЄДРСР 29 липня 2022 року за № рішення 105450573. 
Посилання заявника на відсутність можливості ознайомитися з повним текстом оскаржуваної постанови на офіційних ресурсах судової влади, зокрема і на сайті Київського апеляційного суду, безпосередньо, безпідставні, оскільки на сайті Київського апеляційного суду міститься інформація про прийняття постанови 29 червня 2022 року, з якою є можливість ознайомитися в ЄДРСР, доступ до якого є загальнодоступним та безкоштовним.
Крім того, в ухвалі від 04 жовтня 2022 року Верховний Суд запропонував надати докази, що апеляційний суд порушив вимоги статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення.
Верховний Суд виходить з того, що повторно звертаючись до суду із касаційною скаргою та заявою про поновлення строку на касаційне оскарження, заявник доказів порушення апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України щодо порядку видачі або направлення судового рішення не надав, лише бездоказово зазначив, що повний текст оскаржуваного судового рішення не надходив ні на електронну пошту, ні на зареєстровану адресу заявника.
Водночас доводи заявника про неотримання ним копії оскаржуваної постанови на електронну пошту, а також про те, що неотримання повного судового рішення в день його складення в силу прямої вказівки закону є поважною причиною для поновлення строку на оскарження Верховний Суд відхиляє.
Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.
Київський апеляційний суд, встановивши, що у ПАТ «Дтек Київські електромережі» є офіційна електронна адреса «dtek-kem@dtek.com», надіслав копію повної постанови від 29 червня 2022 року відповідно до положень, передбачених статтею 272 ЦПК України, на електронну адресу позивача (т. 3, а. с. 126).
Також не заслуговують на увагу доводи заявника про неможливість дотримання процесуальних строків, встановлених ЦПК України з підстав введення воєнного стану в України.
Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Враховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з касаційною скаргою в цій справі припав на період повномасштабного вторгнення Російської Федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку заявником за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду, та міг бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.
Такі правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження 
№ 11-107заі22).
Також не заслуговують на увагу доводи заявника, що у зв`язку з прийняттям ряду нормативно-правових актів, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної інфекції COVID-19 серед населення України на період з 18 березня 2020 року, у компаніях групи ДТЕК впроваджено особливий режим роботи, зокрема переведення всіх працівників на дистанційну форму роботи, оскільки заявник на підтвердження цього не подав належних доказів.
Заявник не надав доказів на підтвердження того, що працівники ПАТ «Дтек Київські електромережі» захворіли на коронавірусну інфекцію Covid-2019 чи зверталися за медичною допомогою у період перебігу строку для подання касаційної скарги, що унеможливило виконання ними свої посадових обов`язків.
Верховний Суд звертає увагу на те, що заявник є юридичною особою та не був позбавлений можливості залучати інших працівників для забезпечення захисту своїх прав у цій справі.
З огляду на викладене наведені заявником у клопотанні підстави поновлення процесуального строку не можна вважати поважними.
Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України»).
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). Зазначена конвенційна норма зобов`язує щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.
У рішенні від 29 жовтня 2015 року (заява №32053/13) у справі «Устименко проти України» ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Ryabykh v. Russia» (Рябих проти Росії) від 24 липня 2003 року). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків ( рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року)».
У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії) ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2003 року «Трух проти України»).
Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції.
Таким чином, заявнику необхідно навести інші підстави для поновлення процесуального строку та подати докази на підтвердження їх поважності, зокрема: навести обґрунтовану неможливість звернення із касаційною скаргою до 30 серпня 2022 року (тридцятиденний строк з моменту надіслання Київським апеляційним судом повного тексу постанови від 29 червня 2022 року на електронну адресу ПАТ «Дтек Київські електромережі») та подати відповідні докази; об`єктивної неможливості виконання вимог ухвал Верховного Суду від 04 жовтня 2022 року про залишення попередньої касаційної скарги без руху, зокрема об`єктивної неможливості подання доказів невиконання апеляційним судом положень статті 272 ЦПК України.
Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою у зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 Цього кодексу.
Ураховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.
На підставі наведеного та керуючись статтями 185, 390, 393 ЦПК України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Дтек Київські електромережі» на постанову Київського апеляційного суду від 29 червня 2022 рокузалишити без руху.
Надати для усунення зазначеного вище недоліку десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо зазначення інших підстав для поновлення строку касаційне оскарження судового рішення або якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, - у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                            В. В. Яремко