УХВАЛА

10 січня 2023 року
м. Київ
справа №240/10078/20
адміністративне провадження №К/990/36281/22
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Білоуса О.В.,  Гімона М.М., 
розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у Житомирській області (далі - ГУ ДПС) на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13.07.2021 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22.12.2021 у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (ФОП ОСОБА_1 ) до ГУ ДПС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
УСТАНОВИВ:
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 13.07.2021, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22.12.2021, позов ФОП ОСОБА_1 задоволено частково: визнано протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення від 03.04.2020: №0006093305, №0006123305, №0006143305, рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 03.04.2020 №0006193305 та вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 03.04.2020 №Ф-0006173305; у задоволенні решти позовних вимог відмовлено; здійснено розподіл судових витрат.
21.12.2022 ГУ ДПС за допомогою підсистеми «Електронний суд» направило до Верховного Суду касаційну скаргу на вищезазначені судові рішення в частині задоволених вимог.
За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги. 
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана без дотримання частини першої статті 329, частини четвертої статті 330 КАС: відповідачем пропущено строк на касаційне оскарження; до касаційної скарги не долучено документ про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.
Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон України №3674-VI) (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) визначено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень позивачка з адміністративним позовом звернулась до суду у липні 2020 року.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум на 01.01.2020 встановлено у розмірі 2 102,00 грн.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
За змістом оскаржуваних судових рішень адміністративний позов містить вимогу майнового характеру на суму 324 690,02 грн (в частині задоволених вимог).
Правильність сплати судового збору особою, яка звернулася до суду, перевіряється судом на кожній стадії судового процесу безвідносно до того, чи правильно був сплачений судовий збір на попередніх стадіях.
Судовий збір за подання адміністративного позову у цій справі складає 3 246,90 грн (324 690,02 грн *1%).
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України №3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Таким чином, ставка судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій адміністративній справі становить 5 195,04 грн (3 246,90 грн* 200%*0,8), однак, до касаційної скарги не долучено документ про сплату судового збору.
Згідно з частиною другою статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною другою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частини третьої статті 332 КАС касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
Одночасно з касаційною скаргою відповідач подав клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зазначених судових рішень судів першої і апеляційної інстанцій, обґрунтоване тим, що перша касаційна скарга подана у строк, встановлений частиною першою статті 329 КАС, проте була повернута ухвалою Верховного Суду від 14.02.2022. Відповідач посилається на те, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення з касаційною скаргою в порядку, встановленому законом. Враховуючи, що ця касаційна скарга подається в межах присічного строку, встановленого частиною п`ятою статті 333 КАС, ГУ ДПС просить визнати поважними причини пропуску строку на касаційне оскарження.
Перевіряючи доводи ГУ ДПС, наведені у касаційній скарзі, колегія суддів виходить з того, що статтею 44 КАС передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (частина перша, пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).
Відповідно до частини першої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Підстави пропуску особою строку на оскарження судового рішення можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили звернення зі скаргою у встановлений процесуальною нормою строк.
Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Верховного Суду від 14.02.2022 касаційна скарга ГУ ДПС була повернута відповідачу, як така, що не відповідала пункту 4 частини другої статті 330 КАС (у касаційній скарзі не було зазначено підставу касаційного оскарження).
Право особи повторно звернутися з касаційною скаргою після її повернення відповідно до положень частини восьмої статті 169, частини другої статті 332 КАС не є абсолютним, таке звернення повинно бути в порядку, встановленому законом.
Недотримання особою вимог процесуальних норм щодо форми та змісту касаційної скарги за загальним правилом не є підставою для поновлення строку на касаційне оскарження. Це правило ще в більшій мірі стосується суб`єкта владних повноважень, щодо якого презюмується, що в його розпорядженні є достатньо засобів, зокрема організаційного характеру, для виконання покладених завдань. 
Встановлення законом граничних строків для оскарження судових рішень, зокрема для касаційного оскарження, обумовлено необхідністю забезпечити правову визначеність у правовідносинах. Поновлення пропущеного строку на оскарження судового рішення одному з учасників справи безпосередньо впливає на правове становище іншого учасника.
Наведені відповідачем підстави для поновлення строку знаходяться поза межами обставин, з якими норма частини першої статті 121 КАС пов`язує можливість поновлення процесуального строку, оскільки доводи ГУ ДПС стосуються обставин щодо виконання відповідачем вимог процесуальних норм при зверненні з касаційною скаргою.
Зважаючи на викладене, касаційна скарга ГУ ДПС залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: документ про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку із зазначенням поважних підстав для такого поновлення (в разі якщо такі підстави є).
Керуючись статтею 248, частиною четвертою статті 330, частиною другою, третьою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 13.07.2021 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22.12.2021 залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко
О.В. Білоус 
 М.М. Гімон ,
Судді Верховного Суду