КИЇВСЬКИЙ  АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, e-mail: inbox@kia.court.gov.ua

Єдиний унікальний номер справи № 753/13079/22                                       Головуючий у суді першої інстанції - Скуба А.В.
Номер провадження № 33/824/796/2023                                          Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 лютого 2023 року                                                                                        м. Київ
Київський апеляційний суд у складі судді Яворського М.А., за участю секретаря судового засідання Владімірової О.К., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року, - 
ВСТАНОВИВ:
Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №492029 від 21 жовтня 2022 року вбачається, що 18 жовтня 2022 року о 08 год. 10 хв. за адресою АДРЕСА_1 ОСОБА_2 вчинила дрібне хуліганство, а саме розбила склопакет квартири, що знаходиться поверхом вище (№2203), чим порушила громадський порядок та спокій громадян та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
Постановою Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року провадження відносно ОСОБА_2 закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом приписів КУпАП, що сталось через ігнорування фактів та доказів, що містяться в матеріалах справи, у зв`язку із чим судом було прийнято рішення про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.
Так, апелянт вказує на те, що їй було завдано шкоди, а саме розбито вікна її квартири сусідкою ОСОБА_2 , яка мешкає поверхом нижче. Також звертає увагу, що поверхом нижче від її квартири знаходиться лише одна квартира - ОСОБА_2 , а тому апелянт переконана, що саме вказана особа вчинила дане адміністративне правопорушення та нанесла своїми діями збитків на суму 57 798,54 грн.
Разом з тим, ОСОБА_1 зазначає, що в матеріалах справи (а.с.12) наявний відеозапис з якого вбачається, як знизу, за допомогою спеціально пристосованого предмету, цілеспрямовано та протягом певного часу вчиняються дії щодо побиття вікон й такі дії припинено лише після того, як посипалось скло з вікон.
ОСОБА_1 наголошує, що ОСОБА_2 заборонила працівникам поліції опитати інших членів її родини щодо вчинення нею протиправних дій (побиття вікон квартири зверху) та вважає, що такі дії були спрямовані на приховування вчинення правопорушення.
Крім того, апелянт вказує, що сусідка знизу ОСОБА_2 вчинила такі дії в передзимовий період, під час дії воєнного стану та постійних відключень опалення, тому вважає скоєне правопорушення особливо зухвалим та цинічним, оскільки остання була обізнана про наявність у апелянт двох малолітніх дітей, що проживають в квартирі, яка з її вини залишилась без вікон та втрачала тепло.
Щодо поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року, то апелянт вказує, що суд першої інстанції не повідомляв ні її, ні її чоловіка ОСОБА_3 про розгляд справи. Вказано, що її чоловік ОСОБА_3 отримав копію оскаржуваної постанови лише 26 грудня 2022 року, після чого апелянт стало відомо про дану постанову.
Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просить суд скасувати оскаржувану постанову Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року та постановити по справі нове судове рішення, яким визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та покласти покарання у вигляді виправних робіт на строк від 1 місяця з відрахуванням 20% заробітку.
Заслухавши доповідь судді, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , які підтримали доводи викладені в апеляційній скарзі та просили її задовольнити, пояснення захисника ОСОБА_2 - Сікача О.М., який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, доводи ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року, на думку апеляційного суду, є обґрунтованими.
З матеріалів справи вбачається, що розгляд даної справи було призначено районним судом 04 листопада 2022 року й судові повістку було направлено лише ОСОБА_2 (а.с.15).
Крім того, із тексту оскаржуваної постанови від 04 листопада 2022 року також вбачається, що ОСОБА_1 не була присутня в судовому засіданні (а.с.32-33).
В матеріалах справи містять також заяви від ОСОБА_3 , відповідно до яких останній ознайомився із матеріалами справи та отримав копію оскаржуваної постанови 26 грудня 2022 року (а.с.34-35).
Апеляційну скаргу було подано 05 січня 2023 року засобами поштового зв`язку.
Враховуючи зазначене, з метою забезпечення вільного доступу до правосуддя, права на апеляційне оскарження, реалізації положень Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод, з огляду на викладені обставини суд апеляційної інстанції вважає за необхідне клопотання задовольнити, поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року як такий, що пропущений з поважних причин.
Згідно з ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до положень статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Положеннями статті 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого статтею 173 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.
Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин і доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.
Відповідно до вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.
Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Також стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особа, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.
Постанова судді суду першої інстанції в повній мірі відповідає зазначеним вище вимогам.
Як вбачається з матеріалів справи та судового рішення, при розгляді даної справи суддя місцевого суду достатньо повно, об`єктивно та всебічно дослідив наявні у ній письмові матеріали та дійшов правильного висновку про недоведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Так, відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.
Диспозиція статті 173 КУпАП України передбачає, що об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, передбачає наявність діяння: нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.
Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.
«Інші подібні дії» у розумінні статті 173 КУпАП є надзвичайно різноманітними. Вони можуть включати в себе (але не обмежуються): вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображенням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.
Судом встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №492029 від 21 жовтня 2022 року вбачається, що 18 жовтня 2022 року о 08 год. 10 хв. за адресою АДРЕСА_2 , мешканка квартири №2103 ОСОБА_2 вчинила дрібне хуліганство, а саме розбила склопакет квартири, що знаходиться поверхом вище (№2203), чим порушила громадський порядок та спокій громадян та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП (а.с.1).
В матеріалах справи міститься рапорт оперативного чергового Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 18 жовтня 2022 року з якого вбачається, що ОСОБА_3 здійснив виклик працівників поліції 18 жовтня 2022 року у зв`язку із тим, що сусіди знизу розбили йому чотири вікна на балконі. Заявник знімав на відео дану ситуацію (а.с.3).
Відповідно до заяви ОСОБА_3 від 18 жовтня 2022 року на ім`я начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві вбачається, що 18 жовтня 2022 року приблизно о 08 год. 10 хв. ранку його позвала дружина з приводу того, що хтось знизу б`є вікна їхньої квартири. ОСОБА_3 вказує, що коли він підійшов до вікна, то побачив як хтось з квартири, що розташована під ними, а саме з квартири 2103, використовуючи предмет схожий на палицю з мотузкою на кінці з якимось круглим предметом, знизу до гори б`є та намагається розбити вікна. Зазначено, що вказане було зафіксовано на відеокамеру, після чого ОСОБА_3 спустився до мешканців квартири 2103 з питанням в чому справи, на що отримав відповідь, що його діти голосно ходять. Вказано, що в квартирі 2103 мешкає ОСОБА_4 з сином віком 20-21 роки. Після вказаного, ОСОБА_3 повернувся до себе в квартиру, здійснив огляд вікон та виявив, що чотири нижні вікна розбиті вщент. Зазначено, що використання вікон неможливо у зв`язку з їх повною непридатністю, загроза затікання води та з`явлення грибка. Факт пошкодження зафіксовано комісією з житлово-експлуатаційної організації (Акт від 19 жовтня 2022 року). ОСОБА_3 також в письмових поясненнях зазначає, що до побиття вікон має відношення ОСОБА_2 (а.с.4).
В матеріалах справи міститься також Акт огляду від 18 жовтня 2022 року, складений комісією у складі: головного інженера ТОВ «Управляючи компанія «ЮКРЕЙН СІТІ СЕРВІС» ОСОБА_5 , головного енергетика ОСОБА_6 за адресою АДРЕСА_2 , де вказано, що під час огляду було виявлено, що нижні заповнення чотирьох вікон, які розташовані над квартирою 2103 мають ознаки механічних (фізичних) пошкоджень, а саме сквозні пробої зовнішнього скла та суцільні тріщини по склу (а.с.5).
Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_1 від 21 жовтня 2022 року вбачається, що 18 жовтня 2022 року вона разом із родиною була вдома й почула, що її сусіди з квартири №2103 стали стукати по стінам. Вказано, що ніякого шуму в їх квартирі не було, що могло б спровокувати сусідів. Покликала з кімнати свого чоловіка ОСОБА_3 разом з яким вони побачили як сусіди з квартири №2103 били по їх вікнам якимось металевим шариком на мотузці, що призвело до розбиття склопакетів (а.с.6).
Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_2 від 21 жовтня 2022 року вбачається, що 18 жовтня 2022 року до неї в квартиру прийшов її сусід з квартири №2203 ОСОБА_3 з питанням для чого вона йому розбила вікна. ОСОБА_2 зазначила, що ніяких вікон сусіду не била ні вона, ні її син, ні інші члени її родини (а.с.8).
В матеріалах справи також міститься відеозапис на оптичному диску, на якому було зафіксовано подію, що мала місце 18 жовтня 2022 року, а саме як невстановлена особа, яку не видно на відеозапису, б`є вікна квартири, що належить на праві власності ОСОБА_1 (а.с.12).
Апеляційний суд критично оцінює доводи апеляційної скарги щодо того, що відеозапис, який міститься в матеріалах справи, підтверджує вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки вказаний відеозапис не містить зображення особи, яка вчиняє дане правопорушення, а лише зафіксовано сам процес биття вікон із квартир які розташовані поверхами нижче.
Інших належних та допустимих доказів факту того, що саме ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП матеріали справи не містять й апелянтом до суду апеляційної інстанції надано не було.
Відповідно до положень ч.1,2 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Працівниками поліції при оформленні вказаного  адміністративного матеріалу не здійснено опитування  мешканців квартир, що розташовані поверхом нижче для повного та об`єктивного встановлення обставин вказаного адміністративного правопорушення, не з`ясовано можливих очевидців  вказаного правопорушення, а сам протокол складений лише на підставі  припущень.
Зокрема в рапорті старшого ДОП СДОП ВП Дарницького УП ГУ НП України в м. Києві  майора поліції В.Косоговського від 21 жовтня 2022 року зазначено, що  при перевірці  заяви ОСОБА_3 з приводу пошкоджень вікон його квартири АДРЕСА_5 , ним було опитано мешканку квартири №2103 ОСОБА_2 . Опитати інших мешканців вказаної квартири не вдалося у зв`язку із забороною ОСОБА_2 на вчинення вказаних дій. Тому працівник поліції зазначив, що відповідно до суб`єктивної інформації заявника та його дружини ОСОБА_1 було з`ясовано, що саме ОСОБА_2 могла пошкодити своїми діями їх вікно.    
Таким чином, переконливих доводів, які б безумовно спростовували висновки суду в постанові і були підставами для її скасування та ухваленням нового судового рішення про визнання винною ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП, апелянтом не наведено і при розгляді апеляційної скарги не встановлено.
Враховуючи наведене, апеляційний суд доходить висновку, що постанова Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року є законною та обґрунтованою, а тому апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без задоволення.
Керуючись положеннями статті 284, 294 КУпАП, Київський апеляційний суд, -  
ПОСТАНОВИВ:
Поновити  ОСОБА_1 процесуальний строк на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року.
Апеляційну скаргуОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову Дарницького районного суду міста Києва від 04 листопада 2022 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Суддя Київського 
апеляційного суду                                                                         М.А.Яворський