ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" березня 2023 р.           Справа№ 911/195/22
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Майданевича А.Г.
суддів:            Суліма  В.В. 
          Гаврилюка  О.М. 

секретар судового засідання: Гибало В.О.
за участю представників сторін: 
від позивача: Павлишин П.О.;
від відповідача: Ковальчук Н.О.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду Київської області від 18.07.2022 (повний текст рішення складено 19.09.2022)
у справі №911/195/22 (суддя Карпечкін Т.П.)
за позовом   ОСОБА_1 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д»
про визнання недійсним рішення загальних зборів,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2022 року ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» (далі-відповідач, ОСББ) про визнання недійсним рішення загальних зборів.
В обґрунтування своїх вимог позивач послався на порушення правлінням ОСББ процедури скликання загальних зборів, неповідомлення  (неналежне повідомлення) позивача та інших співвласників про проведення загальних зборів, порушення порядку проведення і голосування на загальних зборах, у зв`язку з чим, просив всі прийняті  рішення з питань порядку денного загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, які оформлені протоколом від   29.01.2021 року, визнати недійсними. 

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у задоволенні позову ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» про визнання недійсним рішення загальних зборів відмовлено повністю. 
Відмовляючи у задоволенні позову суд вказав, що наведені позивачем у позові порушення щодо скликання та проведення оскаржуваних загальних зборів в сукупності всіх обставин  викликані об`єктивними та незалежними від відповідача чинниками і   не впливають на прийняття загальними зборами відповідного рішення. Матеріали справи свідчать, що позивач був обізнаний з датою та місцем проведення оскаржуваних загальних зборів і у нього було достатньо часу та можливості прийняти в них участь, крім того, за твердженням відповідача, яке не спростовано позивачем, останній частково прийняв участь у голосуванні. За наведених обставин, відсутні пдстави для визнання прав та інтересів позивача порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів. Таким чином, за наслідками розгляду спору позивачем не обгрунтовано та не доведено фактів порушення, які є безумовною підставою для визнання недійсним рішення загальних зборів та порушень прав і інтересів позивача. У зв`язку з чим, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги про визнання недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» з усіх питань порядку денного, яке оформлене протоколом загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку від 29.01.2021 року є безпідставними і задоволенню не підлягають.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у справі № 911/195/22 повністю та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права. 
Апелянт вказує, що  судом першої інстанції не було досліджено та оцінено наявний у матеріалах справи такий доказ, як список власників квартир та нежитлових приміщень, сповіщених повідомленням 15 січня 2021 року (включно) про проведення 29 січня 2021 року загальних зборів співвласників ОСББ «Київський Шлях 1Д» за адресою: м.Бориспіль, вул. Київський Шлях 1Д, складений за підписами членів правління ОСББ ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який підтверджує, що позивач та ще 39 співвласників ОСББ не були повідомлені під розписку про призначення  загальних зборів співвласників на 29.01.2021 та проведення зборів дистанційно з письмовим поіменним голосуванням на додатках  та переліком питань, які виносяться на голосування (порядок денний) та позбавлені правлінням ОСББ  брати участь у загальних зборах співвласників.
Крім того,  апелянт зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що правлінням ОСББ не направлялось ні апелянту, ні іншим вищезазначеним співвласникам ОСББ повідомлення про проведення загальних зборів шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом) про призначення загальних зборів співвласників на 29.01.2021, а лише було розміщено оголошення на дощці «Інформація ОСББ «Київський Шлях 1Д» 16.01.2021 та 18.01.2021. Таке оголошення, на думку апелянта, не може вважатися належним доказом, оскільки суперечить вимогам ч.3 ст.10 та ч.4 та ч.5 ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
Також скаржник зауважує, що у матеріалах справи відсутні докази - додатки дистанційного письмового поіменного голосування співвласників, які приймали участь і голосували на зборах у день проведення зборів 29.01.2021, як першого етапу проведення загальних зборів, передбаченого частинами 15, 16 статті 10 Закону України «Про співвласників багатоквартирного будинку», а лише наявні листки письмового опитування співвласників у кількості 85 додатків, з датою опитування виключно 30.01.2021. Отже, на думку апелянта, 29.01.2021 у загальних зборах ОСББ «Київський Шлях 1Д» шляхом дистанційного письмового поіменного голосування на додатках не взяв участь жоден співвласник ОСББ, тому дані збори не відбулись за відсутністю кворуму для проведення загальних зборів, що є безумовною підставою для визнання недійним рішення загальних зборів.
Апелянт вважає, що судом першої інстанції не враховано, що результати голосування при оформленні протоколу загальних зборів ОСББ від 29.01.2021 за листками письмового опитування від 30.01.2021 і прийняття рішення з першого питання порядку денного: затвердження кошторису на 2021 рік були сфальсифіковані та фактично за відсутністі більшості голосів співвласників для прийняття даного рішення, а саме, голоси осіб у додатках №№ 6, 52, 53, 56, 74, 75 від 30.01.2021, які голосували замість співвласників ОСББ, не могли бути враховані під час загального підрахунку голосів.
Крім того, апелянт зазначає, що господарським судом не враховано, що загальними зборами було прийняте рішення з питання, не включеного до порядку денного щодо встановлення з 01.02.2021 внеску на утримання будинку 6,7 грн за 1 кв.м, що є також підставою для визнання такого рішення загальних зборів недійним.
Стосовно рішення прийнятого з другого питання порядку денного загальних зборів,  про затвердження процедури тимчасового обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість та 3 та більше місяців, то апелянт вважає його також незаконним, оскільки, на його думку,  питання боргу має вирішуватись у виключно у судовому порядку. 
Також скаржник вважає, що висновок суду, що голосування в онлайн-системі цілком відповідає вимогам щодо ідентифікації учасників зборів та засвідчення результатів голосування в умовах карантинних обмежень є необґрунтованим, оскільки ні Законом України «Про об?єдання співвласників багатоквартирного будинку», ні статутом ОСББ не передбачено проведення зборів ОСББ і голосування на зборах в онлайн-системі.
Апелянт також звертає увагу, що наданий відповідачем, як доказ - додаток до протоколу загальних зборів членів «ОСББ «Київський шлях 1Д» від 11.02.2022 є неналежним та недопустим доказом, оскільки цей додаток немає прямого та безпосереднього відношення до загальних зборів ОСББ від 29.01.2021 і протоколу загальних зборів ОСББ від 29.01.2021.
Крім того, скаржник звертає увагу, що судом не враховано, що форма протоколу загальних зборів ОСББ від 29.01.2021 не відповідає встановленій практиці оформлення прийнятих рішень протоколам загальних  зборів ОСББ «Київський шлях 1Д» до 29.01.2021  та формі протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку, затвердженої Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господраства України від 25.08.2015 року № 203. Невірно також зазначено у протоколі загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку - 137 , хоча за наявними у матеріалах справи доказами загальна кількість співвласників ОСББ становить 131 співвласників, що, на думку апелянта, є фальсифікацією протоколу та підтверджує неправомірність рішень, оформлених даним протоколом. 
Апелянт стверджує, що судом першої інстанції порушено також його майнові права як співвласника ОСББ, що виявляється у нарахуванні посадовими особами ОСББ внесків на утримання будинку та прибудинкової території та у затвердженні процедури тимчасового обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців без достатньої правової підстави,  що також  дає підстави для визнання недійсними всіх рішень загальних зборів ОСББ, оформлених протоколом від 29.01.2021.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу 

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, Об?єдання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» у своєму відзиві, наданому до суду 17.10.2022, зазначає, що рішення суду прийнято при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає і рішення слід залишити без змін. 
Крім того, відповідач вказує, що апелянт виключно на підставі свого власного внутрішнього переконання, як співвласник багатоквартирного будинку вважає, що він був позбавлений права приймати участь у загальних зборах співвласників, які відбулися 29.01.2021, оскільки він особисто не був належним чином повідомлений про їх скливання та проведення у передбачений Закону України «Про об?єднання співвласників багатоквартирного будинку» та статутом ОСББ спосіб. При цьому, не навів жодних правових підстав, які регулюють повідомлення та проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку у зв?язку з карантинними обмеженням, які діяли в України. 
  Відповідач зазначає, що з 15.01.2021 апелянт був повідомлений про проведення загальних зборів, через розміщене оголошення на дошці «Інформація ОСББ Київський Шлях ІД», у тексті якого є посилання на витяг з протоколу № 1/012021 від 15.01.2021 де зазначено: призначити дату проведення зборів на 29.01.2021;  у зв`язку з карантинними обмеженнями та з метою запобігання поширенню на території коронавірусу COVID-19 загальні збори членів ОСББ провести дистанційно з письмовим поіменним голосуванням на додатках, що будуть прикріплені до основного протоколу загальних зборів членів ОСББ та вказано порядок денний: затвердження загальними зборами кошторису на 2021 рік; затвердження загальними зборами процедури тимчасового обмеження користування загально - будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців; детальна інформація буде розміщена в системі DAH online та в друкованому вигляді через поштову скриньку.
Також відповідач вказує, що апелянт був обізнаний про дату, місце, проведення загальних зборів, проте грубо проігнорував письмове опитування (голосування) як співвласник, але прийняв участь у цьому голосуванні через електронну систему Dah - online та проголосував «УТРИМАВСЯ». Дані обставини, були визнані та підтверджені апелянтом при розгляді справи у суді першої інстанції.
Крім того, відповідач звертає увагу, що проведення загальних зборів дистанційно з письмовим поіменним голосуванням на додатках, що були прикріплені до основного протоколу загальних зборів членів ОСББ, жодним чином не порушує права позивача як співвласника, адже прямої заборони проводити у такий спосіб загальні збори у Законі України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та статуті ОСББ «Київський Шлях 1Д» немає.
Відповідач стверджує, що апелянт, як і інші співвласники були повідомлені правлінням ОСББ «Київський Шлях 1Д» під розписку про проведення цих загальних зборів, які були призначені на 29.01.2021. При цьому, деякі співвласники посилаючись на різні обставини не відкрили двері та не поставили підпис про ознайомлення з таким повідомленням, серед таких є і апелянт. Дане твердження повністю кореспондується зі списком повідомлених співвласників та листками письмового опитування від 30.01.2021 у яких кожний співвласник виклав своє волевиявлення під час голосування. Таким чином, апелянт був обізнаний з призначенням загальних зборів та порядком денним, а тому посилання на одержання повідомлення у такий спосіб, жодним чином не порушує його прав як співвласника майна. Тому відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулась, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.
Разом з тим, відповідач зазначає, що під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідних рішень. Відповідач вважає, що твердження апелянта про наявність порушення його майнових прав, як співвласника є виключно надумані, оскільки розрахунок з оплати у розмірі - 6,72 грн., зроблений у відповідності із вимогами постанови КМУ №409 та прийняття рішення стосовно обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення осабам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців не стосується позивача, у якого така заборгованість відсутня, тому право апелянта не порушено жодним пунктом прийнятого рішення.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                          

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2022 для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Гаврилюк О.М., Сулім В.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.10.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у справі №911/195/22 та справу призначено до розгляду на 28.11.2022.
Ухвалами  Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2022, від 19.12.2022, від 24.01.2023, від 09.02.2023 оголошувались перерви у розгляді справи № 911/195/22 до 09.03.2023.

Позиції учасників справи

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції 09.03.2023 підтримав доводи апеляційної скарги, з підстав викладених у ній, просив задовольнити апеляційну скаргу та скасувати рішення Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у справі №91//195/22, та винести нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.Також просив стягнути понесені судові витрати в сумі 64 850грн. за отриману правничу допомогу та 1% комісії банку в розмір 648 грн.
Представник відповідача в судовому засіданні апеляційної інстанції 09.03.2023 заперечила проти доводів апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, просила її відхилити, а оскаржуване рішення залишити без змін. Просила стягнути з позивача судові витрати на правничу допомогу в сумі 13000грн.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

17.05.2012 зареєстровано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» за адресою: Київська область, м.Бориспіль, вул.Київський Шлях, будинок 1-Д, корпуси 1,2,3, номер запису: 13541020000002721 в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи, яке діє на підставі статуту (нова редакція), затвердженого загальними зборами співвласників, протокол загальних зборів № 1-122016 від 15.12.2016.
ОСОБА_1 є власником квартири загальною площею 45,00 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі договору дарування квартири, серія та номер: 1587, посвідченого 17.11.2017 року приватним нотаріусом Романівського районного нотаріального округу Житомирської області Прогонним Є.М., рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 38197343 від 17.11.2017, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1411157132105, форма власності: приватна.
Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» проведено загальні збори співвласників, які оформлені протоколом від 29.01.2023. 
Так, з протоколу загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» вбачається, що 29.01.2021 були проведені загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням м. Бориспіль, вул. Київський шлях, 1Д , де загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку становить 137 осіб, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку складає площу 11187,50 кв.м. У зборах взяли участь співвласники в кількості 97 осіб, що складає 70,80% від загальної кількості співвласників, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку, загальною площею 8 136,20 кв.м, що складає 72,73% від загальної площі багатоквартирного будинку.
Порядок денний зборів містив наступні питання: затвердження кошторису на 2021 рік; затвердження процедури тимчасового обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців.
За наслідками проведення оскаржуваних загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д», які оформлені протоколом загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку від 29.01.2021, вбачається:
- з питання порядку денного щодо затвердження кошторису на 2021 рік, яким передбачено, що з 01.02.2021 встановлено внесок на утримання буднику 6,7 грн. за кв.м, було викладено в електронній системі Dah-online, голосували через електронну систему та шляхом проведення письмового опитування, де проголосували за прийняття рішення 69 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 5809,40 кв.м, що складає 51,93% від загальної площі будинку, а проти - 28 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 2326,8 кв.м, що складає 20,80% від загальної площі будинку. Рішення прийнято;
- з питання затвердження процедури тимчасового обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців  голосували через електронну систему та шляхом проведення письмового опитування. За прийняття рішення проголосувало  76 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 6404,90 кв.м, що складає 57,25% від загальної площі будинку, а проти - 21 співвласників, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 1731,3 кв.м, що складає 15,48% від загальної площі будинку. Рішення прийнято.
Звертаючись з позовом ОСОБА_1 послався на те, що загальні збори проведені з порушенням встановленого законодавством та статутом ОСББ порядку, а саме, протокол загальних зборів від 29.01.2021 не містить:
- інформації про кількість співвласників, які взяли участь особисто та/або через представників у загальних зборах співвласників за місцезнаходженням м. Бориспіль, вул. Київський шлях, 1Д ;
- інформації про кількість співвласників, які взяли участь особисто та/або через представника у письмовому опитуванні, адже за змістом протоколу голосування і прийняття рішення з питань порядку денного здійснювалось двома способами: через електронну систему DАН (даний спосіб голосування не передбачено   Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»   і статутом ОСББ «Київський Шлях, 1Д») та шляхом проведення письмового  опитування;
- підписів, прізвищ, ініціалів осіб, що склали протокол;
- інформації про листки письмового опитування, які повинні бути заповнені відповідно до вимог абзацу четвертого частини восьмої   статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», пронумеровані та прошнуровані на кількості аркушах.
У додатках № 1 і № 2 до даного протоколу відсутні:
- прізвище, ім`я, по батькові співвласника або його представника та документ, що надає представнику повноваження на голосування;
- інформація про документ, що підтверджує право власності на квартиру/нежитлове приміщення;
- підпис кожного співвласника (представника), який приймав участь у голосуванні.
Позивач вважає, що всі рішення з питань порядку денного загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, які оформлені протоколом від   29.01.2021 року, є недійсними та такими, що не породжують правових наслідків з моменту прийняття у зв`язку з порушенням правлінням ОСББ процедури скликання загальних зборів, неповідомленням (неналежним) позивача та інших співвласників про проведення загальних зборів, порушення порядку проведення і голосування на загальних зборах.
В обґрунтування відповідних тверджень позивач зазначив, що 16.01.2021 та 18.01.2021 на дошці «Інформація ОСББ «Київський Шлях 1Д» було розміщено оголошення, зі змісту якого вбачається, що рішенням правління ОСББ «Київський Шлях 1Д» з посиланням на витяг з протоколу № 1/012021 від 15.01.2021 вирішено:
- винести на затвердження загальних зборів кошторис на 2021 рік з внеском на утримання будинку 6,7 грн. за 1 кв.м;
- призначити дату проведення зборів 29.01.2021 року;
- у зв`язку з карантинними обмеженнями та з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 загальні збори членів ОСББ провести дистанційно з письмовим поіменним голосуванням на додатках, що будуть прикріплені до основного протоколу загальних зборів членів ОСББ;
- порядок денний: затвердження загальними зборами кошторису на 2021 рік; затвердження загальними зборами процедури тимчасового обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців;
- детальна інформація буде розміщена в системі DAH online та в друкованому вигляді через поштову скриньку.
За твердженням позивача порушення порядку скликання та проведення оскаржуваних загальних зборів ОСББ «Київський Шлях 1Д» полягало у недотриманні строків призначення загальних зборів та їх проведення в дистанційному режимі, що не передбачено чинним законодавством та положенням статуту ОСББ «Київський Шлях 1Д». 
Також, позивач зазначав, що правління не направило йому, як співвласнику ОСББ та іншим співвласникам повідомлення про проведення загальних зборів не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів (тобто до 15.01.2021 року), а лише розмістило оголошення 16.01.2021 та 18.01.2021 на дошці «Інформація ОСББ «Київський Шлях 1Д» без направлення в письмовій формі і вручення кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом), чим порушено ч. 3 ст.   10   та ч.ч. 4, 5 ст.   6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»   та п. 5 статуту.
27.01.2021 правлінням ОСББ «Київський Шлях 1Д» у мобільному додатку DАН   створено публікацію з голосування дистанційного проведення загальних зборів 29.01.2021 та ініційовано поіменне письмове голосування через поштову скриньку з 29.01.2021 до 16.02.2021. 29.01.2021 через поштову скриньку кожен співвласник отримає додаток до протоколу загальних зборів ОСББ і співвласнику необхідно проголосувати та повернути заповнений додаток через поштову скриньку ОСББ.
Позивач стверджував, що проведене з 29.01.2021 до 16.02.2021 письмове поіменне голосуванням на додатках через поштову скриньку не є належним письмовим опитуванням. Результати обговорень/опитувань та голосувань в рамках відповідного об`єднання, що отримані внаслідок користування мобільним додатком DАН мають інформативний характер, тому не засвідчують факту проведення загальних зборів. 
Крім того, правлінням ОСББ «Київський Шлях 1Д» не дотримано встановленої форми протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку відповідно до   Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.08.2015 року № 203 «Про затвердження форми протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку»   (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08.09.2015 року за № 1083/27528).
З огляду на викладені обставини позивач стверджував, що оскаржувані рішення загальних зборів співвласників ОСББ були проведені з порушеннями, які полягають:
- у несвоєчасному та неналежному призначенні загальних зборів співвласників 15.01.2021 року на 29.01.2021 року (з порушенням строку);
- без фактичного їх скликання на 29.01.2021 року;
- без належного повідомлення співвласників про проведення загальних не менше ніж за 14 днів до дати проведення зборів в письмовій формі та врученням відповідного повідомлення під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом);
- фактичному непроведенні 29.01.2021 року зборів співвласників і голосування у конкретному місці і у встановлений час;
- неналежному проведенні письмового опитування співвласників протягом 15 календарних днів з дати фактичного проведення загальних зборів і голосування;
- неналежному оформленні протоколу від 29.01.2021 року.
Просив визнати недійсними рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Київський Шлях 1Д» з усіх питань порядку денного, оформлених протоколом від 29.01.2021.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови 

Відповідно до   статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Згідно з частиною 1   статті  2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч. 2   ст. 4 Господарського процесуального кодексу України).
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина 1      статті 15 Цивільного кодексу України).
Власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків) (стаття 385 Цивільного кодексу України).
Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені  Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна (стаття 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").
Статтею 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" унормовано, що об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.
Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.
В одному багатоквартирному будинку може бути створено тільки одне об`єднання.
Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
Об`єднання є юридичною особою, що створюється відповідно до закону.
Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.
Майно об`єднання утворюється з: майна, переданого йому співвласниками у власність; одержаних доходів; іншого майна, набутого на підставах, не заборонених законом.
Згідно із статтею 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.
Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку (ч. 2 ст. 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").
Частинами  4, 5 статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" передбачено, що повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку.
Повідомлення про проведення зборів співвласників має містити інформацію про ініціатора проведення таких зборів, дату, місце та час їх проведення, порядок денний. До повідомлення про проведення зборів співвласників можуть додаватися додаткові матеріали або інформація, що будуть розглядатися на зборах.
Відповідно до п. 5. статуту ОСББ, загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Правління (ініціативна група) не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення загальних зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.
Пунктом 6. статуту ОСББ встановлено, що  у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може на підставі договору або закону представляти його представник, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника. Загальні збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.
Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності ( п. 7. Статуту ОСББ).
Згідно з п. 8. статуту ОСББ рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників, в тому числі і рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, про порядок управління та користування спільним майном, про передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт будинку або зведення господарських споруд. Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату його голосування («за» чи «проти»).
Пунктом 9. статуту ОСББ передбачено, що, якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої пунктом 8 розділу III цього статуту, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.
Відповідно до п. 10. статуту ОСББ під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування.
Водночас, як встановлено судом першої інстанції, в період проведення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д», призначених на 29.01.2021, діяли карантинні обмеження, які стосувались зібрання не більше 20 осіб на певній території і не містили жодних заборон щодо управління справами товариства шляхом проведення загальних зборів.
З врахуванням положення п. 5. статуту ОСББ, який визначає, що час і місце проведення загальних зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів, на переконання колегії суддів, обраний відповідачем спосіб проведення загальних зборів в умовах карантинних обмежень цілком відповідає інтересам співвласників та вимогам чинного законодавства в сукупності.
Колегія суддів зазначає, що законодавче встановлення карантинних обмежень має пріоритет у регулюванні правовідносин, на які воно поширюється, відповідно, всі законодавчі правила та регулювання мають застосовуватись з врахуванням відповідних обмежень. При цьому, враховуючи невизначеність термінів карантинних обмежень, відсутні достатні підстави для призупинення, зокрема, управління оперативними справами ОСББ.
Таким чином, проведення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» чітко у спосіб, визначений   Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»   та статутом ОСББ, в будь-якому випадку призвело б до порушення карантинних обмежень. В іншому випадку, відтермінування проведення загальних зборів на невизначений час до закінчення карантинних обмежень безпідставно блокували б діяльність ОСББ.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що посилання позивача на недотримання відповідачем процедури проведення 29.01.2021 року загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д», визначеної   Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»   та статутом ОСББ, в яких не враховано випадки запровадження карантинних обмежень, не заслуговує на увагу  та судом першої інстанції вірно оцінено критично, виходячи з  фактичних обставин, які склалися на час проведеня загальних зборів.
Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що відповідачем доведено вжиття всіх залежних від нього та можливих заходів для проведення загальних зборів у відповідності до   Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»   та статуту ОСББ в умовах карантинних обмежень. В той же час, позивач не навів жодних правових підстав, які регулюють повідомлення та проведення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку в умовах карантинних обмежень. Умови  п. 8 статуту не визначають необхідності проведення зборів шляхом фізичного зібрання членів ОСББ у певному місці, тому голосування в онлайн-системі цілком відповідає вимогам щодо ідентифікації учасників зборів та засвідчення результатів голосування в умовах карантинних обмежень.
        Отже, недоліки повідомлення про проведення загальних зборів викликані об`єктивними обставинами і в сукупності з  необгрунтуванням позивачем фактів порушення оскаржуваним рішенням загальних зборів його прав чи інтересів та інших ознак незаконності, не можуть бути підставою для відміни прийнятих на загальних зборах рішень, аналогічної правової позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду від 16.10.2018 року у справі №916/4625/15.
Таким чином, колегія суддів зауважує, що з викладених у позові позивачем обставин вбачається обізнаність його про дату, час, місце та  спосіб проведення оскаржуваних загальних зборів. Тому формальне недотримання порядку повідомлення учасників ОСББ за умови відсутності наміру приховати проведення зборів (оголошення було публічно розміщено в загальному доступі) і за умови обізнаності позивача, не порушує його прав, оскільки він знав про проведення зборів та був обізнаний з порядком денним і міг прийняти в них безпосередньо участь.
Посилання позивача на недотримання порядку повідомлення інших членів ОСББ про проведення загальних зборів не досліджувалось судом першої інстанції, оскільки не стосується прав та інтересів позивача і не підтверджено жодними доказами.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19, на яку посилається позивач, зазначає,  саме необізнаність учасника товариства про конкретні дату, час, місце проведення та порядок денний зборів або неоднозначність відомостей у повідомленні може перешкодити співвласнику будинку реалізувати його право на участь в управлінні багатоквартирним будинком шляхом участі у відповідних зборах, голосування з питань порядку денного, підписання протоколу зборів тощо. Не повідомлений співвласник будинку позбавляється можливості володіти об`єктивною інформацією, що стосується управління будинком.
Судом першої інстанції встановлено, що позивачу було відомо, що 16.01.2021 на дошці «Інформація ОСББ «Київський Шлях 1Д» розміщено оголошення,  за змістом якого, рішенням правління ОСББ «Київський Шлях 1Д» з посиланням на витяг з протоколу № 1/012021 від 15.01.2021 вирішено:  винести на затвердження загальних зборів кошторис на 2021 рік з внеском на утримання будинку 6,7 грн. за 1 кв.м; призначити дату проведення зборів 29.01.2021 року; у зв`язку з карантинними обмеженнями та з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 загальні збори членів ОСББ провести дистанційно з письмовим поіменним голосуванням на додатках, що будуть прикріплені до основного протоколу загальних зборів членів ОСББ. Також вказано порядок денний: затвердження загальними зборами кошторису на 2021 рік; затвердження загальними зборами процедури тимчасового обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців.
Подібне за змістом оголошення також було розміщено 18.01.2021 на дошці «Інформація ОСББ «Київський Шлях 1Д» з посиланням на протокол № 1/012021 рішення правління ОСББ «Київський шлях 1Д» та зазначено, що детальна інформація буде розміщена в системі DAH online та в друкованому вигляді через поштову скриньку.
Як встановлено судом першої інстанції, позивач проігнорував письмове опитування (голосування) співвласника, але прийняв участь в голосуванні через електронну систему DAN online і прийняв рішення «утримався». Відповідні обставини позивачем у суді апеляційної інстанції  не спростовані, що свідчить про відсутність підстав стверджувати про позбавлення позивача можливості взяти участь у загальних зборах.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.02.2022                           № 910/5179/20 зазначила, що пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України передбачено добросовісність як стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. 
У постанові  від 10.04.2019 у справі № 390/34/17 Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду розтлумачив застосування доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), що ґрунтується ще на римській максимі non concedit venire contra factum proprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі цієї доктрини лежить принцип добросовісності користування цивільними правами. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка особи, що не відповідає її попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них. 
Застосовуючи принцип добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку,  Велика Палата Верховного Суду зазначила, що особа, яка голосувала «за» відповідні питання порядку денного зборів ОСББ (або, отримавши можливість проголосувати, не заперечувала щодо прийняття відповідного рішення), не може в подальшому заперечувати у суді дійсність цього рішення, прийнятого зборами ОСББ, оскільки така особа діятиме всупереч власному волевиявленню на зборах співвласників і буде таким чином вводити в оману інших співвласників, які покладалися на первісне волевиявлення цієї особи.
Колегія суддів вважає, що наведені обставини свідчать про те, що позивач був цілком обізнаний про призначення загальних зборів членів ОСББ,  з порядком денним та з питаннями, які мали вирішуватись на загальних зборах в умовах, що об?єктивно склались   під час карантинних обмежень та прийняв участь в голосуванні через електронну систему DAN online і прийняв рішення «утримався».
Також вирішення спору, що розглядається у цій справі, залежить від того, скільки голосів співвласників віддано за спірні рішення установчих зборів ОСББ та чи відповідає така кількість вимогам, установленим   статтею 10 Закону № 2866-ІІІ.
Відповідно до частини дванадцятої   статті 10 цього Закону   кожний співвласник (його представник) під час голосування на зборах має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення, розташованих у багатоквартирному будинку, за винятком якщо такій особі належить більше половини від загальної кількості квартир та нежитлових приміщень.
За приписами частини чотирнадцятої   статті 10 Закону № 2866-ІІІ   рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників,   порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим,   якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів.   З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.
   Отже, для визначення необхідної кількості голосів із питання визначення переліку та розміру внесків і платежів співвласників судам належить, поряд із приписами частини чотирнадцятої   статті 10 Закону № 2866-ІІІ, застосовувати положення статуту ОСББ, які можуть не передбачати спеціальних вимог щодо кількості голосів, що необхідні для прийняття рішення по такому питанню, у дві третини загальної кількості голосів співвласників, і тоді зазначене питання буде вирішуватися більшістю голосів співвласників. Такі ж правила застосовуються і до рішень про затвердження кошторису на утримання будинку та прибудинкової території, оскільки кошторис визначає розмір видатків, які мають бути покриті внесками і платежами співвласників.
   У цій справі судом були досліджені положення статуту відповідача, які були затверджені на установчих зборах, та було встановлено  кількість голосів співвласників необхідна для прийняття рішення щодо затвердження кошторису та затвердження процедури тимчасового обмеження користування загально-будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців.
З протоколу загальних зборів вбачається, що більшістю голосів учасників зборів, яка є достатньою для прийняття спірних рішень відповідно до частин дванадцятої, чотирнадцятої   статті 10 Закону № 2866-ІІІ    було прийнято рішення з усіх питань порядку денного і жодний учасник вказаних зборів не оскаржив правильність відображення результатів голосування у вищезазначеному протоколі, а також встановлені факти про те, що 29.01.2021 на загальних зборах ОСББ «Київський Шлях 1Д» взяли участь у голосуванні більшість співвласників багатоквартирного будинку, прийняті рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» з усіх питань порядку денного, які оформлені протоколом загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку від 29 січня 2021, прийняті у повній відповідності з чинним законодавством України.
У пункт 1 прийнятого рішення про «Затвердження загальними зборами кошторису на 2021 рік» покладено  в основу постанову КМУ «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» № 409 від 06.08.2014. Згідно з якою витрати на управління багатоквартирним будинком визначаються за відповідною формулою. Отже, здійснений за формулою розрахунок внеску на утримання будинку 6,7 грн за 1 кв.м узгоджується з чинним законодавством та жодним чином не порушує право чи інтереси позивача як співвласника багатоквартирного будинку.
Стосовно пункту другого прийнятого рішення про «Затвердження загальними зборами процедури тимчасового обмеження користування загально - будинковою системою водовідведення боржникам, які мають заборгованість за 3 та більше місяців», то позивач не є боржником, який має заборгованість за 3 та більше місяців,  даний факт стверджував і сам позивач.
Тому доводи апеляційної скарги позивача щодо порушення його майнових прав, як співвласника багатоквартирного будинку є безпідставними, позивачем не обґрунтовано і не доведено фактів порушень, які є безумовною підставою для визнання недійсним рішення загальних зборів та порушують його права та інтереси.
Оцінивши наведені позивачем порушення щодо скликання та проведення оскаржуваних загальних зборів в сукупності всіх обставин, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що такі порушення викликані об`єктивними та незалежними від відповідача чинниками і   не впливають на прийняття загальними зборами відповідного рішення. Матеріали справи свідчать, що позивач був обізнаний з датою та місцем проведення оскаржуваних загальних зборів і у нього було достатньо часу та можливості прийняти в них участь, крім того, за твердженням відповідача, яке не спростовано позивачем, останній частково прийняв участь в голосуванні. За наведених обставин, відсутні підстави для визнання прав та інтересів позивача порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів.
Таким чином, за наслідками розгляду спору позивачем не обгрунтовано та не доведено фактів порушень, які є безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів та встановлення порушень прав та інтересів позивача.
З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження, а тому відхиляються колегією суддів як необґрунтовані, зроблені з невірним правозастосуванням та без врахування релевантної практики Верховного Суду та спростовуються викладеним вище.
Отже,  суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги про визнання недійсними (таким, що не породжує правових наслідків з моменту прийняття) рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» з усіх питань порядку денного, яке оформлене протоколом загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку від 29.01.2021 є  безпідставними і задоволенню не підлягають.
Враховуючи вищевикладене, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.
Крім того, відповідач у відзиві на апеляційну скаргу навів розрахунок судових витрат на правничу допомогу у розмірі 13 000 грн та просить стягнути з позивача судові витрати на правничу допомогу, пов`язані з розглядом справи в суді апеляційної інстанції. 
В обґрунтування зазначених вимог Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» зазначає, що ним понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 13   000 грн, на підтвердження чого подано усі необхідні первинні документи, що підтверджують розмір таких витрат та докази її сплати. Вважає витрати на правничу допомогу адвоката понесені у даній справі були необхідними, розумними, співмірними зі складністю справи та часом витраченим адвокатом. 
Розглянувши вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат стороні, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини 3   статті 2 зазначеного Кодексу   ).
Відповідно до         ст. 30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"   гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Статтею 123 ГПК України       передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 1   ст. 124 ГПК України   разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.
За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами, а саме, у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 4   ст. 129 ГПК України).
Оскільки у задоволенні апеляційної скарги       відмовлено, пов`язані з розглядом апеляційної скарги витрати покладаються на апелянта.
За вимогами частин 5, 8   статті 129 ГПК України   під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись. Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Згідно з положеннями   статті 126 ГПК України   для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано договір про надання правової/правничої допомоги № 02/2022 від 10.02.2022, який укладено між Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д», як клієнтом та адвокатом Ковальчук Надією Олександрівною, у відповідності до п.1.1  адвокат за дорученням клієнта зобов`язується надати  правову допомогу шляхом виконання дій, що мають юридичне значення, відповідно до чинного законодавства України про види адвокатської діяльності та отриманих від клієнта окремих доручень. 
Відповідно до пункту 4.1 договору суми винагороди, які клієнт зобов`язується сплатити за надання правової допомоги (гонорар), строки та порядок внесення зазначаються в окремих додатках до цього договору.
Згідно з додатком №5 до договору у пункті 1 сторони погодили перелік послуг, які адвокат буде надавати клієнту.
У додатку № 6 до договору зазначено детальний опис робіт (наданих послуг) наданих адвокатом у період 10.10.2022 по 28.11.2022, а саме:
- 10.10.2022 усне консультування клієнта з питань господарського, господарського процесуального законодавства України щодо апеляційної вимоги про скасування рішення Господарського суду Київської області у справі № 911/195/22 - 30 хв., 500 грн;
- 11.10.2022 вивчення апеляційної скарги про скасування рішення Господарського суду Київської області у справі № 911/195/22, пошук потрібної інформації для складання відзиву на апеляційну скаргу, підготовка та подання відзиву на апеляційну скаргу - 7 годин, 7000 грн;
- 12.10.2022 підготовка та подача заяви про розгляд справи за участю представника відповідача на ухвалу від 05.10.2022 Північного апеляційного господарського суду - 1 година, 1000 грн;
- 12.10.2022 складання та подача клопотання про долучення доказів до матеріалів справи - 1 година 30 хв., 1500 грн;
- 23.11.2022 представництво інтересів клієнта в судовому засіданні з розгляду апеляційної скарги на рішення Гросподарського суду Київської області у справі № 911/195/22 в Північному апеляційному господарському суді - 3000 грн.
Загальна сума гонорару за надану правову допомогу склала 13 000 (тринадцять тисяч) гривень 00 копійок.
Правову допомогу позивачу у суді апеляційної інстанції надавала адвокат Ковальчук Надія Олександрівна   (на підставі ордера від 12.10.2022).
Колегія суддів зазначає, що суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.
Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспімірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.
Отже, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності) та критерію розумності їхнього розміру, з урахуванням конкретних обставин справи та доводів сторін.
Так, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» доведено належними доказами понесення витрат на  правничу допомогу адвоката в розмірі 13 000 грн.
Як встановлено судом апеляційної інстанції ОСОБА_1 із заявою про зменшення витрат на правничу допомогу не звертався. 
Колегія суддів зауважує, що відмова у відшкодуванні витрат на правову допомогу є правом суду, а не обов`язком, реалізація якого є наслідком доведення стороною обставин того, що неподання іншою стороною попереднього (орієнтовного) розрахунку сум судових витрат, які ця особа понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, порушило принцип змагальності та завадило стороні спору належним чином висловити свої міркування щодо їх обґрунтованості та співмірності заявлених до стягнення витрат.
Отже, ОСОБА_1 не було доведено неспівмірність судових витрат на професійну правничу допомогу, вказаних у заяві Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д»   . 
   Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла до висновку про реальність  витрат Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» на професійну правничу допомогу, пов`язану із розглядом справи № 911/195/22, а також відсутність заперечень відповідача щодо розміру витрат на правову допомогу, обґрунтованість та співмірність розміру таких витрат з наданими послугами, у зв`язку з чим, заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» про стягнення судових витрат на правничу допомогу підлягає задоволенню  в сумі 13 000 грн.
          В свою чергу представником позивача 08.02.2023 через через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду подано заяву про відшкодування судових витрат, понесених в суді апеляційної інстанції у розмірі 64   850 грн, яку він просить стягнути з відповідача та 1% комісії банку, що складає 648 грн.           
Стосовно зазначених вимог представника позивача, то колегія суддів з урахуванням ч.4 ст. 219 ГПК України вважає за необхідне відмовити у їх задоволенні,  з огляду   на відмову у задоволенні апеляційної скарги.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. 
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).
Таким чином, апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній  скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.
Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.
Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішенння Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у справі №911/195/22 задоволенню не підлягає. Рішення  Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у справі №911/195/22   слід залишити без змін.
З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись статтями 129, 240, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,- 

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу     ОСОБА_1 на рішенння Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у справі №911/195/22, залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду Київської області від 18.07.2022 у справі №911/195/22 залишити без змін.
3. Заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д»  про стягнення судових витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції задовольнити.
4. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ,  РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київський Шлях 1Д» (08302, Київська область, м.Бориспіль, вул.Київський Шлях, буд.1Д, ЄДРПОУ 38193994) судові витрати на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції  в розмірі 13   000 грн.
5. У заяві ОСОБА_1 про стягнення судових витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції в розмірі 64   850 грн та 1% комісії банку в розмірі 648 грн, відмовити.
6. Судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на ОСОБА_1 .
7. Матеріали справи №911/195/22 повернути до Господарського суду Київської області.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

           У з"язку з перебуванням  судді Гаврилюка О.М. на лікарняному повний текст постанови підписано 03.04.2023. 

Головуючий суддя                                                            А.Г. Майданевич 

Судді                                                                                В.В. Сулім

                                                                                О.М. Гаврилюк