Справа № 309/3312/21

П О С Т А Н О В А
Іменем України

       21 лютого 2023 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:
головуючого - Джуги С.Д.
суддів - Кондора Р.Ю., Куштана Б.П., 
з участю секретаря судового засідання: Чичкало М.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (особа, яка не брала участі у справі) на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2022 року у складі судді Лук`янової О.В., у справі за позовом ОСОБА_2 до Вишківської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
в с т а н о в и в :
У вересні 2021 року ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до Вишківської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов мотивовано тим, що позивач ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті батька відкрилася спадшина, яка складається з житлового будинку, розташованого за адресою: с.Велятино Хустського району Закарпатської області. Позивач зазначає, що є спадкоємицею першої черги і має намір прийняти спадщину за померлим батьком - ОСОБА_3 . Тривалий час вона перебувала за кордоном та вважала, що як донька, вона прийняла спадщину автоматично. Однак, при зверненні до нотаріуса для оформлення спадщини їй було роз`яснено, що нею пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з позовом про продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
За вказаних обставин позивач просила: визначити їй додатковий строк - 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за померлим батьком - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
       Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2022 року заявлений позов задоволено. Визначено ОСОБА_2 додатковий строк - 2 місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
ОСОБА_1 , як особа, яка не брала участі у справі подав апеляційну скаргу на вказане рішення в якій просить скасувати дане рішення суду та відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування скарги посилається на те, що суд вирішив питання про його права та обов`язки. Зокрема вказує, що позивачка є його рідною сестрою, окрім них двох є ще два спадкоємці - брат ОСОБА_4 та сестра ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько - ОСОБА_3 , після смерті якого єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину за померлим батьком, була їх мати - ОСОБА_6 , яка на час відкриття спадщини проживала разом із спадкодавцем, ніхто з дітей спадщину не прийняв. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла їх мати - ОСОБА_6 , яка залишила заповіт, відповідно до якого все своє майно заповіла своєму сину - ОСОБА_1 (апелянту). 03.березня 2021 року він подав заяву про прийняття спадщини матері за заповітом, за якою зареєстрована спадкова справа. Звертаючись до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за померлим батьком позивачка не зазначила жодних відомостей щодо кола спадкоємців за померлим батьком, неправильно вказала відповідачем Вишківську селищу раду. 
Відзиву на апеляційну скаргу не надходило. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді, пояснення позивача, пояснення представника апелянта ОСОБА_7 , перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог частини 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Згідно з ст.352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
У п.3 ч.1ст.362 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.
З матеріалів справи вбачається, що згідно свідоцтва про народження позивачки ОСОБА_2 батьком її є: ОСОБА_3 , матір`ю - ОСОБА_6 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.
Згідно повідомлення приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу від 28.10.2012 року №229/01-016 спадкова справа за померлим ОСОБА_3 не заводилася, заповіт не складався.
Задовольняючи заявлений позов у підготовчому судовому засіданні суд першої інстанції виходив з того, що відповідач - Вишківська селищна рада визнав позов, визнання відповідачем позову не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. 
Однак з даним висновком суду першої інстанції не може погодитись апеляційний суд, оскільки такий не ґрунтується на нормах матеріального та процесуального права 
Згідно із ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків(спадщини) від фізичної особи, яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. (ст. 1223 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст. 1268 ЦК України) 
Згідно із ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Статтею 1270 цього Кодексу встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви на прийняття спадщини.
Відповідно до положень ст.ст.55, 124 Конституції України та ст.ст. 4, 5 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає, права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. З аналізу даної норми слідує, що відповідач - це особа, на яку вказує позивач в позовній заяві, як на порушника своїх прав. Тому, саме позивач визначає до кого пред`явити позов. Якщо позивач помилиться (неправильно зазначивши сторону) і притягне відповідачем особу, яка його прав не порушила або не повинна відповідати за позовом з інших причин, суд у такому позові відмовляє.
Як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі   № 372/51/16-ц, від 05 травня 2019 року у справі № 554/10058/17.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
При цьому, суд при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.
Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.
Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року справі №461/6793/15-ц (провадження № 61-15551св18).
Пред`являючи даний позов, ОСОБА_2 в якості відповідача зазначила Вишківську селищну раду. Інших осіб, в порядку ст. 51ЦПК України судом першої інстанції до справи у якості співвідповідачів не залучалося.
Подаючи апеляційну скаргу як особа, яка не брала участі у розгляді справи ОСОБА_1 , вказує на те, що ухвалене судом першої інстанції рішення, яким визначено позивачу додатковий строк для прийняття спадщини за померлим батьком, порушує його законні права та інтереси, 
З такими доводами апеляційної скарги погоджується колегія суддів, оскільки вони підтверджуються матеріалам справи та ґрунтуються на законі.
З матеріалів справи вбачається, що апелянт ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
ОСОБА_3 з 09.04.1962року перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 , яка є матір`ю апелянта.
На день смерті ОСОБА_3 у будинку АДРЕСА_1 з ним постійно проживала його дружина ОСОБА_4 , яка залишилась і надалі проживати у даному будинку. Інші спадкоємці - діти померлого, не проживали з ним, заяв про прийняття спадщини не подали. Дані обставини визнаються і не заперечуються позивачем.
Спадкова справа за померлим ОСОБА_3 не заводилася, заповіт не складався, що стверджено відповідним листом приватного нотаріуса Рошинеь Н.П.
Таким чином спадкоємцем, який прийняв спадщину за померлим ОСОБА_3 є його дружина - ОСОБА_4 .
Згідно заповіту, посвідченого 27.11.2020 року приватним нотаріусом Хустського нотаріального округу Рошинець Н.П., зареєстрованого в реєстрі №2494, ОСОБА_4 все своє майно, що їй належить на день смерті і на що згідно із законом матиме право, заповіла своєму сину ОСОБА_1 (апелянту).
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла.
03 березня 2021 року апелянт ОСОБА_1 подав приватному нотаріусу Рошинець Н.П. заяву про прийняття спадщини за заповітом за померлою матір`ю, згідно якої зареєстрована спадкова справа №25/2021.
Таким чином апелянт, як особа, яка прийняла спадщину за померлою матір`ю ОСОБА_4 , яка в свою чергу прийняла спадщину за своїм померлим чоловіком ОСОБА_3 , має майнові інтереси щодо спадкового майна, яке залишились після смерті його батьків. 
Вказане свідчить про те, що даний позов пред`явлено до неналежного відповідача, що є безумовною підставою для відмови у його задоволенні.
Суд не вправі встановлювати факти, робити висновки по суті спору за неналежного суб`єктного складу учасників та вирішувати питання про права і обов`язки осіб, не залучених до участі у справі, а тому дійшов передчасного висновку про задоволення заявленого позову.
Суд першої інстанції не врахував вищенаведені обставини справи, задовольнив позов, виходячи з того, що відповідач (Вишківська селищна рада) визнав позов у повному обсязі і визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, проте не врахував, що визнання відповідачем позову суперечить закону та порушує права та законні інтереси інших осіб, зокрема апелянта ОСОБА_1 . 
Як передбачено п. 4 ч. 3. ст. 376 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.
Оскільки справу судом першої інстанції розглянуто у неналежному суб`єктному складі і вирішено про права та інтереси апелянта, якого не було залучено до участі у справі, в апеляційного суду відсутні повноваження щодо залучення до розгляду справи співвідповідача в порядку ст. 51 ЦПК України, а відтак виходячи з повноважень апеляційного суду, рішення суду першої інстанції згідно з п. 4 ч. 3 ст. 376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову з вищенаведених підстав, що не перешкоджає позивачу звернутися з новим позовом, правильно визначивши суб`єктний склад сторін.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України з позивача на користь апелянта підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1389,24грн. понесений за подання апеляційної скарги.
Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 48, 51, 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -
постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 23 травня 2022 року скасувати, ухваливши у справі нове рішення.
У позові ОСОБА_2 до Вишківської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 389, 24 грн. сплаченого судового збору.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.
Повний текст судового рішення складено 03 березня 2023 року 
Головуючий:
Судді: