ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

01 грудня 2022 року 	м. Дніпро	справа № 160/12705/19	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Чабаненко С.В.,
                               суддів:  Чумака С.Ю., Юрко І.В.,     
за участю секретаря судового засідання Тараханової А.Є. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні  в м. Дніпро апеляційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2020 в адміністративній справі №160/12705/19 за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "Металургійний завод "Дніпросталь" до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування витягів, зобов`язання вчинити певні дії,- 

ВСТАНОВИВ:

ТОВ “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” подано адміністративний позов до Дніпропетровського окружного адміністративного суду в якій позивач, з урахуванням уточнення позовних вимог, просив:
- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державного підприємства “Центр державного земельного кадастру” щодо застосування сукупного коефіцієнта Км3 при формуванні та видачі Товариству з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” витягів: 
№ 14/241117/03-07 від 28.11.2017;
№ 13/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 12/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 59/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 60/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 57/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 58/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 1211-7146 від 12.11.2019;
№ 1211-7150 від 12.11.2019;
№ 1211-7144 від 12.11.2019;
№ 1211-7148 від 12.11.2019;
-     визнати протиправними та скасувати витяги : 
№ 14/241117/03-07 від 28.11.2017;
№ 13/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 12/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 59/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 60/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 57/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 58/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 1211-7146 від 12.11.2019;
№ 1211-7150 від 12.11.2019;
№ 1211-7144 від 12.11.2019;
№ 1211-7148 від 12.11.2019;
- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державне підприємство “Центр державного земельного кадастру” для обчислення плати за землю в 2017, 2018, 2019 роках з урахуванням дати виникнення права користування земельними ділянками сформувати та видати Товариству з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” в установленому порядку, в тому числі через Центр надання адміністративних послуг м. Дніпра, витяги та інформацію з матеріалами щодо суб`єкта земельних відносин на підставі нормативної грошової оцінки земель та технічної документації, затверджених рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/65 “Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська” та від 27.04.2016 № 5/7 “Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 № 4/65 “Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська”, з наступним сукупним коефіцієнтом Км3 щодо земельних ділянок: 1210100000:09:394:0052 – 0,751; 1210100000:04:002:0116 – 0,751; 1210100000:04:006:0094 – 0,781; 1210100000:04:006:0107 – 0,71.
- в порядку статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України встановити контроль за виконанням судового рішення та зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державне підприємство “Центр державного земельного кадастру” подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання судового рішення протягом 10 (десяти) днів з моменту набрання рішенням законної сили.
На виконання ухвали суду від 21.12.2019 в порядку ст. 169 КАС України, позивачем усунуто недоліки позовної заяви, та ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 січня 2020 року поновлено строк звернення з позовом до суду та відкрито провадження по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Державного підприємства “Центр державного земельного кадастру” про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування витягів, зобов`язання вчинити певні дії.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що є платником орендної плати за користування земельними ділянками на підставі договору, укладеного з Дніпровською міською радою, за адресами: м. Дніпропетровськ, вул. Дніпросталівська, 4 (три земельні ділянки) та м. Дніпропетровськ, вул. Дніпросталівська, 22-Б. Нормативна грошова оцінка землі була введена в дію 01.01.2016 за рішенням Дніпропетровської міської ради від 15 липня 2015 року № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» (із змінами від 27 квітня 2016 року за рішенням міськради № 5/7). Цим рішенням затверджено «Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська». Для здійснення плати за землю в 2017 - 2019 роках позивачем отримано сформовані Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок. Для здійснення аналізу розрахунку нормативної грошової оцінки земель позивач уклав з Державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО» імені Ю. М. Білоконя договір № 573-07-Р-3-2019 від 19.06.2019 року. У липні 2019 позивач отримав від інституту аналіз нормативної грошової оцінки земель, виконаний за вказаним договором. Під час здійснення наукового аналізу розрахунку нормативної грошової оцінки земельних ділянок ТОВ “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ”, розташованих за адресами: м. Дніпропетровськ, вул. Дніпросталівська, 4 (три земельні ділянки) та м. Дніпропетровськ, вул. Дніпросталівська, 22-Б, використовувалась технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровськ Дніпропетровської області, яка була виконана Українським науково-дослідним інститутом проектування міст «Дніпромісто» у 2014 році на замовлення виконкому Дніпропетровської міської ради (договір № 573-07-2012 від 29.10.2012). Для ділянок, що надана для проведення наукового аналізу, по заявці позивача, Дніпропетровським центром надання адміністративних послуг було видано витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку. У цих розрахунках щодо грошової оцінки земельної ділянки не було враховано декілька локальних факторів, які знижують сукупний коефіцієнт Км3 і впливають на кінцеву грошову оцінку ділянки. Із загальної кількості локальних факторів, які мають вплив при грошовій оцінці земельних ділянок використано п`ять, оскільки земельна ділянка розташована: в санітарно-захисній зоні, в ареалі забруднення ґрунтів, у зоні магістралей підвищеного місто формуючого значення, розташована у прирейковій зоні, ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням. Таким чином, сукупний локальний коефіцієнт Км3 становить: для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:09:395:0052 – 0,751; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:002:0116 – 0,751; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0094 – 0,781; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0106 – 0,71. Однак, при формуванні витягу з технічної документації окремі локальні фактори відповідачами не були враховані. Відтак, показники сукупного коефіцієнту Км3 інші, ніж ті, що використані відповідачами у виданих позивачу витягах, інформації, матеріалах, а саме: Км3 для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:09:395:0052 – 1,00; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:002:0116 – 1,00; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0094 – 1,09; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0106 – 1,09. Таке застосування відповідачами сукупного коефіцієнту Км3 призвело до збільшення нормативної грошової оцінки, та відповідно, незаконного збільшення в 2017 – 2019 роках плати за землю для позивача.
Отже, зважаючи на акт № 125 від 03.07.2019 Державного підприємства «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО», у якому наведено аналіз нормативної грошової оцінки земель, а також висновки стосовно помилкового застосування при формуванні витягів з технічної документації показників сукупного коефіцієнту Км3, позивач звернувся до суду з даним  позовом.
Також позивач стверджував, що положенням про Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, затвердженим наказом Держгеокадастру від 17.11.2016, Статутом Державного підприємства «ЦЕНТР ДЕРЖАВНОГО ЗЕМЕЛЬНОГО КАДАСТРУ» не передбачено повноваження відповідачів змінювати або встановлювати дані та показники технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яка відповідно до ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» затверджується відповідною міською радою. 
26.05.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” подало до суду заяву щодо відмови від частини позовних вимог, яку ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.05.2020 року задоволено. Провадження у справі № 160/12705/19 в частині позовних вимог щодо відповідача-2, а саме: 
- визнати протиправними дії Державного підприємства “Центр державного земельного кадастру” щодо застосування сукупного коефіцієнта Км3 при формуванні та видачі Товариству з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” витягів:
№ 14/241117/03-07 від 28.11.2017;
№ 13/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 12/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 59/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 60/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 61/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 58/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 1211-7147 від 12.11.2019;
№ 1211-7151 від 12.11.2019;
№ 1211-7145 від 12.11.2019;
№ 1211-7149 від 12.11.2019;
№ 1211-7151 від 12.11.2019;
№ 1211-7145 від 12.11.2019;
№ 1211-7149 від 12.11.2019;
- зобов`язати Державне підприємство “Центр державного земельного кадастру” для обчислення плати за землю в 2017, 2018, 2019 роках з урахуванням дати виникнення права користування земельними ділянками сформувати та видати Товариству з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” в установленому порядку, в тому числі через Центр надання адміністративних послуг м. Дніпра, витяги та інформацію з матеріалами щодо суб`єкта земельних відносин на підставі нормативної грошової оцінки земель та технічної документації, затверджених рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/65 “Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська” від 27.04.2016 № 5/7 “Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 № 4/65 “Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська”, з наступним сукупним коефіцієнтом Км3 щодо земельних ділянок: 1210100000:09:394:0053 – 0,751; 1210100000:04:002:0117 – 0,751; 1210100000:04:006:0095 – 0,781; 1210100000:04:006:0107 – 0,71;
- в порядку статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України зобов`язати Державне підприємство "Центр державного земельного кадастру" подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звіт про виконання судового рішення протягом 10 (десяти) днів з моменту набрання рішенням законної сили – закрито.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративний позов ТОВ “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” задоволений частково. Визнані протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо невірного застосування сукупного коефіцієнта Км3 при формуванні та видачі Товариству з обмеженою відповідальністю “Металургійний завод “Дніпросталь” витягів: № 14/241117/03-07 від 28.11.2017; № 13/241117/03-07 від 24.11.2017; 12/241117/03-07 від 24.11.2017; № 58/060218/03-07 від 06.02.2018; № 59/060218/03-07 від 06.02.2018; № 60/060218/03-07 від 06.02.2018; № 57060218/03-07 від 06.02.2018; № 1211-7146 від 12.11.2019; № 1211-7150 від 12.11.2019; № 1211-7144 від 12.11.2019; № 1211-7148 від 12.11.2019.
Визнані протиправними та скасовані витяги: 
№ 14/241117/03-07 від 28.11.2017;
№ 13/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 12/241117/03-07 від 24.11.2017;
№ 58/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 59/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 60/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 57/060218/03-07 від 06.02.2018;
№ 1211-7146 від 12.11.2019;
№ 1211-7150 від 12.11.2019;
№ 1211-7144 від 12.11.2019;
№ 1211-7148 від 12.11.2019.
Зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (пр. Олександра Поля, 2, м. Дніпро, 49004, код ЄДРПОУ 39835428) видати за 2017, 2018, 2019 роки Товариству з обмеженою відповідальністю “Металургійний завод “Дніпросталь” (вул. Дніпросталівська, 4 м. Дніпро, 49051, код ЄДРПОУ 33718431) нові витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку на наступні земельні ділянки, які розташовані за адресами: 
вул. Дніпросталівська, 4 м. Дніпро, кадастровий номер 1210100000:09:395:0052 – із застосуванням сукупного коефіцієнту Км3 величиною “ 0,751”;
вул. Дніпросталівська, 4 м. Дніпро, кадастровий номер 1210100000:04:002:0116 – із застосуванням сукупного коефіцієнту Км3 величиною “ 0,751”;
за 2018, 2019 роки - вул. Дніпросталівська, 22-Б, м. Дніпро, кадастровий номер 1210100000:04:006:0094 – із застосуванням сукупного коефіцієнту Км3 величиною “ 0,781”;
за 2017, 2018, 2019 роки - за адресою вул. Дніпросталівська, 4, м. Дніпро, кадастровий номер 1210100000:04:006:0106 –– із застосуванням сукупного коефіцієнту Км3 величиною “ 0,71”.
В іншій частині позову відмовлено.
На рішення суду подано апеляційну скаргу Дніпровською міською радою, яка не брала участі у справі, проте є власником спірних земельних ділянок, а відповідно рішення суду першої інстанції стосується прав та інтересів даної особи. В апеляційній скарзі наведені підстави, за яких вбачається, що судом першої інстанції під час вирішення спору, ухвалено рішення, яке стосується прав даної особи, а також підстави для поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою. В обґрунтування доводів апеляційної скарги стосовно підстав для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позову, апелянт зазначив про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Так, апелянт стверджує, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів – документація, складена Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» ім. Ю. М. Білоконя відповідно до Галузевого стандарту СОУ ДКЗР 00032632-012:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженого наказом Держкомзему від 24.06.2009 № 335 та зареєстрованого Українським науково-дослідним інститутом стандартизації, сертифікації та інформатики Держспоживстандарту України 10.09.2009 за № 32595752/1927, відповідно до якого, при проведенні нормативної грошової оцінки земель міста розробником документації розраховувалися: значення середньої (базової) вартості земель міста; економіко-планувальне зонування території та визначення зональних коефіцієнтів Км2; визначення зон прояву локальних факторів та значень локальних коефіцієнтів Км3. Саме розробник документації робив розрахунки трьох груп рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру (коефіцієнтів Км1, Км2, Км3), які входять до складу коефіцієнту Км, який, в свою чергу, характеризує місце розташування земельної ділянки (Км). Всі коефіцієнти обчислені розробником документації та зазначені в Технічній документації з нормативної оцінки земель м. Дніпропетровська. Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровська пройшла Державну експертизу, про що Державне агентство земельних ресурсів України надало висновок від 03.06.2013 року № 341-13. Нормативна грошова оцінка земель м. Дніпропетровська була проведена розробником документації станом на 01.01.2013 року. Результатом проведення нормативної грошової оцінки земель стала «Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська». Рішенням Дніпропетровської міської ради від 26.06.2013 № 103/36 «Про проведення нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» погоджено проект «Нормативна грошова оцінка земель міста Дніпропетровська». Рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель Дніпропетровська» «Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» затверджена. Рішення міської ради від 15.07.2015 року № 4/65 приймалось відповідно до вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки у м. Дніпро сформовані відділом з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська, яка була розроблена Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування «Діпромісто» ім. Ю. М. Білоконя (розробник документації) та затверджена рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель Дніпропетровська», відповідно до вимог Земельного кодексу України, Законів України «Про оцінку земель», Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації». Формування оскаржуваних витягів здійснено автоматично на підставі програмного забезпечення «НОРМАТИВ+». Всі коефіцієнти, зокрема Км3, обчислені розробником документації та відповідають даним Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська. 
Висновки суду щодо невідповідності значення Км3 у оскаржуваних витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянянок безпосередньо даним технічної документації, а також вимогам законодавства, яким регулюються спірні відносини, з посиланням на висновок, наведений у акті № 125 від 03.07.2019 Державного підприємства «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО», апелянт просить розцінювати як помилковий, оскільки даний акт виконавцем відкликаний, такими чином наведений висновок суду не є обгрунтованим. 
Крім того, апелянт просить врахувати, що витяг з Технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є рішенням відповідача – як суб`єкта владних повноважень, формується (розраховується) автоматично за даними Державного земельного кадастру про земельну ділянку з використанням ГІС-технологій та електронних цифрових карт Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровська на дату звернення, тому  зміна будь-яких коефіцієнтів під час їх формування Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області технічно неможливо.
Отже, суд не врахував, що оскаржувані висновки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, що вони містять інформацію, яка відповідає Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська. Технічна документація, в свою чергу, затверджена рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року № 4/65, що не оскаржувалось та нечинним не визнавалось. Наведені доводи, на думку апелянта, свідчать про безпідставність позовних вимог. Крім того, на час звернення з апеляційною скаргою письмовий висновок Державного підприємства «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО, на який послався суд першої інстанції, як на  доказ, яким підтверджується невідповідність вимогам законодавства розміру сукупного коефіцієнту Км3, що застосований у оскаржуваних витягах, є відкликаним для проведення перевірки щодо дій співробітників по складанню цього наукового аналізу та вчиненню дій щодо запобігання таких наукових аналізів у майбутньому. Також апелянт звернув увагу на те, що письмовий висновок Державного підприємства «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО» не є експертним висновком в розумінні ст.4 Закону України «Про наукову і науково-технічну експертизу», оскільки інститут «ДІПРОМІСТО» не визначений як експерт у сфері земельних відносин та землеустрою.
Таким чином, апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ТОВ “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ”.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 29.03.2021 апеляційна скарга прийнята до розгляду, поновлений строк на апеляційне оскарження та у справі відкрито апеляційне провадження.
Під час апеляційного провадження ухвалою суду апеляційної інстанції від 24.06.2021 призначено судову експертизу з питань землеустрою, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (КНДІСЕ). Ухвалою апеляційного суду від 07.10.2021 на підставі клопотання експерта уточнено вид експертизи, а також зобов`язано апелянта надати експерту необхідні для її проведення матеріали. У зв`язку з призначенням експертизи зупинено провадження у справі.
Ухвала суду від 07.10.2021 апелянтом оскаржена до Верховного Суду та постановою від 01.02.2022 Верховним Судом скасована ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 07.10.2021 в частині зупинення провадження по справі. В іншій частині ухвала апеляційного суду залишена без змін, у зв`язку з чим справа направлена для проведення судової експертизи, висновок якої від 07.06.2022 № 24119/21-41/13504/22-41 долучений до матеріалів справи.
Після скасування ухвали суду в частині зупинення провадження розгляд справи продовжено. Справа судом апеляційної інстанції неодноразово призначалась до розгляду та у зв`язку з неприбуттям в судові засідання представника апелянта та відповідача, на підставі відповідних клопотань апелянта, визнаних судом апеляційної інстанції обгрунтованими, судові засідання відкладались, зважаючи, зокрема, на тривалість воєнного стану та існування загрози ракетних обстрілів у місті, а також надання часу апелянтові підготувати додаткові пояснення та докази по справі.
Таким чином, строки розгляду справи неодноразово судом продовжувались та тривалість розгляду даної справи обґрунтована об`єктивними причинами. 
В судовому засіданні представником апелянта вищенаведені доводи апеляційної скарги були підтримані та додатково зазначено щодо відсутності підстав вважати витяги такими, що не відповідають технічній документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, з огляду на пояснення розробника технічної документації, які додатково долучені до справи.  
Представник відповідача надав пояснення щодо порядку формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка здійснюється за відповідною програмою автоматично, цілком відповідає даним технічної документації, та не підлягає коригуванню безпосередньо відповідачем. Відповідач вважає, що права та інтереси позивача в даному випадку не були порушені, оскільки будь-які протиправні дії і рішення відносно позивача відповідачем не вичинялись.
Згідно пояснень представника позивача, останній наполягав на відмові у задоволенні апеляційної скарги, посилаючись на висновок експерта КНДІСЕ від 07.06.2022 №24119/21-41/13504/22-41, яким підтверджено невідповідність значень сукупного коефіцієнту Км3 у спірних витягах щодо нормативної грошової оцінки земель, виданих відповідачем, чинній технічній документації, а також підтверджено завищення цього коефіцієнту, що впливає на розмір орендної плати. Також представник позивача послався на правову позицію Верховного Суду у справах з аналогічним предметом оскарження та подібними правовідносинами.
Заслухавши доводи учасників процесу та перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає доводи апелянта необґрунтованими, з огляду на таке.
Так, судом першої інстанції на підставі наявних у справі доказів було встановлено, що на підставі договорів оренди землі Дніпропетровською міською радою (орендодавець) надано в строкове платне користування Товариству з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ” земельні ділянки, розташовані у м.Дніпрі за наступними адресами: 
вул. Дніпросталівська, 4, зареєстровані в Державному реєстрі земель за кадастровими №№ 1210100000:09:395:0052, 1210100000:04:002:0116; 1210100000:04:006:0106;
вул. Винокурова, 22Б, зареєстрована в Державному реєстрі земель за кадастровим № 1210100000:04:006:0094. 
Нормативна грошова оцінка земель м. Дніпропетровська була проведена розробником документації станом на 01.01.2013 року. Результатом проведення нормативної грошової оцінки земель стала «Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська». 
Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів – документація, складена Державним підприємством Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» ім. Ю. М. Білоконя відповідно до Галузевого стандарту СОУ ДКЗР 00032632-012:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», затвердженого наказом Держкомзему від 24.06.2009 № 335 та зареєстрованого Українським науково-дослідним інститутом стандартизації, сертифікації та інформатики Держспоживстандарту України 10.09.2009 за № 32595752/1927. 
Рішенням Дніпропетровської міської ради від 26.06.2013 № 103/36 «Про проведення нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» погоджено проект «Нормативна грошова оцінка земель міста Дніпропетровська» та в подальшому рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель Дніпропетровська» Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська затверджена.
Рішенням Дніпропетровської міської ради від 27 квітня 2016 року № 5/7 внесено зміни до рішення Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель Дніпропетровська».
Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровська пройшла Державну експертизу, про що Державне агентство земельних ресурсів України надало висновок від 03.06.2013 року № 341-13. 
Для здійснення плати за землю в 2017, 2018, 2019 роках позивачем отримано сформовані Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області наступні витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок:
від 24.11.2017 № 13/241117/03-07, від 06.02.2018 № 30/060218/03-07, від 12.11.2019 № 1211-7144 за кадастровим номером 1210100000:09:395:0052, у яких локальний коефіцієнт Км3 визначено у розмірі – 1,00; 
від 24.11.2017 № 12/241117/03-07, від 06.02.2018 № 57/060218/03-07, від 12.11.2019 № 1211-7150 за кадастровим номером 1210100000:04:002:0116, у яких локальний коефіцієнт Км3 визначено у розмірі – 1,00; 
від 06.02.2018 № 58/060218/03-07, від 12.11.2019 № 1211-7148 за кадастровим номером 1210100000:04:006:0094, у яких локальний коефіцієнт Км3 визначено у розмірі – 1,09;
від 28.11.2017 № 14/241117/03-07, від 06.02.2018 № 59/060218/03-07, від 12.11.2019 № 1211-7146, за кадастровим номером 1210100000:04:006:0106 у яких локальний коефіцієнт Км3 визначено у розмірі – 1,09. 
У зв`язку з виникненням сумніву щодо правомірності розрахунку локального коефіцієнту Км3, який вказано у отриманих витягах, позивач звернувся із заявою до Державного підприємства «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО» (далі по тексту - Інститут) та уклав з останнім договір № 573-07-Р-3-2019 від 19.06.2019. 
Згідно із актом № 125 від 03.07.2019, Інститутом надано аналіз нормативної грошової оцінки земель, виконаний за договором № 573-07-Р-3-2019 від 19.06.2019.
Під час здійснення наукового аналізу розрахунку нормативної грошової оцінки земельних ділянок Товариства з обмеженою відповідальністю “МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД “ДНІПРОСТАЛЬ”, розташованих за адресами: вул. Дніпровсталівська, 4 та Дніпросталівська, 22Б, Інститутом використано технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровськ Дніпропетровської області, яка виготовлена також Українським науково-дослідним інститутом проектування міст «Діпромісто» у 2014 році на замовлення Виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради.
Так, щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером 1210100000:09:394:0052, Інститутом надано висновок про таке.
Згідно схем прояву локальних факторів, територія ділянки розташована:
-      в санітарно-захисній зоні – 0,85 ;
-     в ареалі забруднення ґрунтів – 0,93;
-     ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням – 0,95.
Таким чином, із загальної кількості локальних факторів, які мають вплив при грошовій оцінці земельних ділянок, використовується три.
Сукупний локальний коефіцієнт Км3 становитиме: Км3 = 0,85 х 0,93 х 0,95 = 0,751.
Щодо земельної ділянки за кадастровим номером 1210100000:04:002:0116, Інститутом надано висновок про таке.
Згідно схем прояву локальних факторів, територія ділянки розташована:
-      в санітарно-захисній зоні – 0,85 ;
-      в ареалі забруднення ґрунтів – 0,93;
-      ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням – 0,95.
Таким чином, із загальної кількості локальних факторів, які мають вплив при грошовій оцінці земельних ділянок, використовується три.
Сукупний локальний коефіцієнт Км3 становитиме: Км3 = 0,85 х 0,93 х 0,95 = 0,751.
Щодо земельної ділянки за кадастровим номером 1210100000:04:006:0094, Інститутом надано висновок про таке.
Згідно схем прояву локальних факторів, територія ділянки розташована:
-      в санітарно-захисній зоні – 0,85 ;
-      в ареалі забруднення ґрунтів – 0,93;
-      розташована у прирейковій зоні – 1,04;
-      ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням – 0,95.
Таким чином, із загальної кількості локальних факторів, які мають вплив при грошовій оцінці земельних ділянок, використовується три.
Сукупний локальний коефіцієнт Км3 становитиме: Км3 = 0,85 х 0,93 х 1,04 х 0,95 = 0,781.
Щодо земельної ділянки за кадастровим номером 1210100000:04:002:0106, Інститутом надано висновок про таке.
Згідно схем прояву локальних факторів, територія ділянки розташована:
-      в санітарно-захисній зоні – 0,85 ;
-      в ареалі забруднення атмосферного повітря – 0,85;
-      розташована у прирейковій зоні – 1,04;
-     ділянка не забезпечена централізованим теплопостачанням – 0,95.
Таким чином, із загальної кількості локальних факторів, які мають вплив при грошовій оцінці земельних ділянок, використовується три.
Сукупний локальний коефіцієнт Км3 становитиме: Км3 = 0,85 х 0,85 х 1,04 х 0,95 = 0,71.
У наведеному аналізі Інститутом вказано, що у наданих відповідачем розрахунках щодо грошової оцінки земельних ділянок не були враховані декілька локальних факторів, які знижують сукупний коефіцієнт Км3.
Також у аналізі зазначено, що значення локальних коефіцієнтів по санітарно-гігієнічним факторам вибране із діапазону значень, встановлених у затвердженій технічній документації з нормативної грошової оцінки земель міста. У відповідності до п. 10 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів значення локальних коефіцієнтів для окремих земельних ділянок можуть бути уточнені на основі визначення частки площі, яку займає зазначений фактор на земельній ділянці, яке здійснюється шляхом використання ГІС технологій.
З урахуванням висновку, наданого Інститутом позивач вважає, що в порушення ч. 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель», наказу № 489, при формуванні вищевказаних витягів з технічної документації відповідачем в розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки не були враховані окремі локальні фактори, внаслідок чого, показник сукупного коефіцієнту Км3 відрізняється від використаних відповідачем у наданих позивачу у 2017 – 2019 роках витягах.
Вирішуючи даний спір по суті, суд першої інстанції проаналізував нормативно-правове регулювання спірних відносин. Зокрема, суд послався на положення Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 25.11.2016 № 489, а також Методику нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затверджену Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213, з огляду на які складовою частиною нормативної грошової оцінки квадратного метра земельної ділянки є коефіцієнт Км, який характеризує місцеположення земельної ділянки, та при обчисленні якого враховується  коефіцієнт Км3, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно- ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території. Таким чином, правильне визначення коефіцієнта Км3 впливає на нормативну грошову оцінку земельної ділянка, та, відповідно, розмір орендної плати за землю.
Судом першої інстанції враховано, що у наданих позивачеві Витягах з технічної документації про нормативну грошову оцінку значення коефіцієнта Км3 застосовано у таких показниках: для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:09:395:0052 – 1,00; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:002:0116 – 1,00; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0094 – 1,09; для земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0106 – 1,09.
Натомість з наданого Інститутом «ДІПРОМІСТО» аналізу нормативної грошової оцінки земель, виконаного за договором № 573-07-Р-3-2019 від 21.06.2019, сукупний коефіцієнт Км3 визначено для: земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:09:395:0053 – 0,751; 1210100000:04:002:0117 – 0,751; 1210100000:04:006:0095 – 0,781; 1210100000:04:006:0107 – 0,71.
Невідповідність розміру сукупного коефіцієнту Км3 виникла внаслідок неврахування під час його обрахунку локальних особливостей розташування земельних ділянок в межах економіко-планувальної зони, що відіграє важливе значення при оцінці земельної ділянки і впливає на кінцеву грошову оцінку земельної ділянки. 
Зокрема, встановлено, що території ділянок знаходяться під впливом декількох локальних факторів, які проявляються на даних земельних ділянках. Кожен з цих локальних факторів оцінюється певним коефіцієнтом. Згідно схем прояву локальних факторів, території ділянок розташовані:
-      в санітарно-захисній зоні – 0,85 ;
-      в ареалі забруднення ґрунтів – 0,93;
-     розташована у прирейковій зоні – 1,04; 
-     ділянки не забезпечено централізованим теплопостачанням – 0,95.
З наданої до матеріалів справи технічної документації та аналізу нормативної грошової оцінки земель суд встановив, що дійсно вище вказані земельні ділянки розташовані в межах економіко-планувальної зони, на яку мають вплив безпосередньо зазначені локальні фактори, та їх наявність відповідач не спростував. Водночас, ці локальні фактори не були враховані в оскаржуваних витягах, у зв`язку з чим суд дійшов висновку щодо завищення значення коефіцієнту Км3 що вплинуло на кінцевий результат нормативної грошової оцінки земельних ділянок у бік їх збільшення.
В свою чергу, оцінюючи обставини справи та відповідні їм докази в межах доводів апеляційної скарги, колегія вважає відсутніми підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Відповідно до статті 5 Закону України “Про Державний земельний кадастр” ведення Державного земельного кадастру здійснюється шляхом:
створення відповідної державної геодезичної та картографічної основи, яка визначається та надається відповідно до цього Закону;
внесення відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру;
внесення змін до відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру;
оброблення та систематизації відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру.
Державний земельний кадастр ведеться на електронних та паперових носіях. У разі виявлення розбіжностей між відомостями на електронних та паперових носіях пріоритет мають відомості на паперових носіях.
Порядок ведення Державного земельного кадастру визначається Кабінетом Міністрів України відповідно до вимог цього Закону.
Відповідно до пункту 4 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051, (далі - Порядок №1051) ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи. Держателем Державного земельного кадастру є Держгеокадастр. Функції адміністратора Державного земельного кадастру виконує визначене Держгеокадастром за погодженням з Мінагрополітики державне підприємство, яке належить до сфери управління Держгеокадастру.
Відповідно до пункту 5 цього Порядку до складу Держгеокадастру та його територіальних органів входять державні кадастрові реєстратори, які здійснюють внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей в межах повноважень, визначених Законом України “Про Державний земельний кадастр” та цим Порядком.
Державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру, самостійно приймає рішення про внесення відомостей до нього, надання таких відомостей, а також відмову у внесенні або наданні відомостей.
Згідно підпункту 1 пункту 6 Порядку №1051 до повноважень державних кадастрових реєстраторів Держгеокадастру та його територіальних органів належить внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них), індексної кадастрової карти кадастрової зони за межами адміністративно-територіальних одиниць (змін до неї) та відомостей про кадастрове зонування земель в межах території України (змін до них).
За правилами статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.
Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції встановлено, що ДП “Український державний науково-дослідний інститут проектування міст “ДІПРОМІСТО” імені Ю.М.Білоконя” було відкликано наукові аналізи, зокрема і той, що стосувався спірних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Водночас, таке відкликання було пов?язане з необхідністю їх перевірки і в подальшому заявлено клопотання про долучення до справи звіту за результатами проведення перевірки наукових аналізів нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Згідно цього звіту наукові аналізи ДП “ДІПРОМІСТО” можуть розглядатись виключно як документи, що носять науково-рекомендаційний характер і не можуть бути підставою для 
перерахунку податку на землю, видачі витягів, матеріалів і інформації щодо суб?єкта земельних відносин.
Водночас, відомості про втрату чинності науковими аналізами чи про їх одержання з порушенням встановленого законом порядку, що виключало б можливість їх врахування як доказ, відповідно до вимог статті 74 КАС України, зазначене клопотання та звіт не містили.
Крім того, Верховний Суд у постановах від 03.06.2022 №160/12709/19 та від 23.11.2022 № 160/10494/19, правовідносини у яких є подібними до правовідносин у цій справі, дійшов висновку, що Державним підприємством “Український державний науково-дослідний інститут проектування міст “Діпромісто” ім. Ю. М. Білоконя” розроблено Нормативну грошову оцінку земель м.Дніпропетровська, яка затверджена рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 №4/65 “Про затвердження нормативної грошової оцінки земель Дніпропетровська”. Зважаючи на це, Інститут, як розробник грошової оцінки земель міста, є компетентною установою для аналізу застосування нормативної грошової оцінки певної земельної ділянки.
Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 20.12.2018 у справі №826/11716/17 та від 14.08.2019 у справі №826/13259/18.
Таким чином, надані позивачем наукові аналізи ДП “ДІПРОМІСТО” підлягали врахуванню під час вирішення справи в якості доказів і оцінці судом першої інстанції за правилами статті 90 КАС України в сукупності з іншими доказами.
За таких обставин та зазначених висновків Верховного Суду, доводи апелянта щодо неможливості врахування наукових аналізів нормативної грошової оцінки земельних ділянок не можна визнати обґрунтованими.
Крім того, проведеним в межах цієї справи експертним висновком КНДІСЕ від 07.06.2022 № 24119/21-41/13504/22-41 підтверджено, що значення сукупного локального коефіцієнту КмЗ у оскаржуваних витягах із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель визначено не у відповідності до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Мінагрополітики від 25.11.2016 № 489, та технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровськ, розробленої Державним підприємством "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя" і затвердженої рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/65 (із змінами згідно із рішенням Дніпропетровської міської ради від 27.04.2016 № 5/7), оскільки при формуванні:
витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровськ від 28.11.2017 № 14/241117/03-07, від 06.02 2018 № 59/060218/03-07, від 12.11.2019№ 1211-7146 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0106 та витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровськ від 24.11.2017 № 13/241117/03-07, від 06.02.2018 № 60/060218/03-07, від 12.11.2019 № 1211-7144 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:09:395:0052, значення коефіцієнту КмЗ визначено рівним одиниці, при цьому значення вказаного коефіцієнту є меншим одиниці;
витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровськ від 24.11.2017 № 12/241117/03-07, від 06.02.2018 № 57/060218/03-07, від 12.11.2019 № 1211-7150 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:002:0116 та витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровськ від 06.02.2018 № 58/060218/03-07, від 12.11.2019 № 1211-7148 про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:006:0094,  значення коефіцієнту Км3 визначено більшим одиниці, при цьому значення вказаного коефіцієнту є меншим одиниці.
Оскаржувані витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земель м.Дніпропетровськ Дніпропетровської області, розробленої ДП «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО» імені Ю.М.Білоконя та затвердженої рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 №4/65 (із змінами згідно із рішенням Дніпропетровської міської ради від 27.04.2016 №5/7) сформовані не у відповідності до нормативних актів у сфері оцінки земель. При формуванні оскаржуваних витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Дніпропетровськ розмір нормативної грошової оцінки вказаних земельних ділянок визначено не у відповідності до нормативних актів у сфері оцінки земель, оскільки, при формуванні вказаних витягів не вірно визначені значення локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельних ділянок та значення сукупного локального коефіцієнту Км3.
Отже, висновок експерта за результатами проведення судової експертизи з питань землеустрою за змістом не суперечить науковому аналізу ДП “ДІПРОМІСТО” та цілком підтверджує висновок щодо невідповідності оскаржуваних витягів вимогам законодавства у сфері оцінки земель.
Аналізуючи нормативно-правові акти, якими регулюються спірні відносини, колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 1 Закону України “Про оцінку земель” від 11.12.2003 №1378-IV (Закон №1378-IV) у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, нормативна грошова оцінка земельних ділянок – це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Відповідно до статті 12 цього Закону нормативно-методичне регулювання оцінки земель здійснюється у відповідних нормативно-правових актах, що встановлюють порядок проведення оцінки земель, організації і виконання землеоціночних робіт, склад і зміст технічної документації та звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок, вимоги до них, порядок їх виконання.
Нормативно-правові акти з проведення оцінки земель, які розробляються з урахуванням вимог положень національних стандартів, затверджуються Кабінетом Міністрів України.
За правилами частини першої статті 15 Закону №1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Згідно зі статтею 18 цього Закону нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться на землях, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5 – 7 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України від 22.05.2003 №858-IV “Про землеустрій” (далі – Закон №858-IV).
Відповідно до частин першої та другої статті 20 Закону №1378-IV за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.
Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель за заявою зацікавленої особи.
Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19.12.2016 за №1647/29777, затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (далі - Порядок №489), який був чинним, станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин.
Згідно з приписами розділу ІІІ Порядку за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
Відповідно до пункту 10 Порядку №489 вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно-ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко-планувальної зони за формулою: Цн=Цнз х Кф х Км3
Значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів.
Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток по факторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.
Аналогічні норми містились у Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затв. наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України та Української академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/21/11, який визнано таким, що втратив чинність наказом від 30.12.2016 №592/341/428. 
Верховний Суд у постанові від 30.01.2020 у справі №820/1804/16 дійшов висновку, що спеціальним нормативним актом, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин не було встановлено однозначного обов`язку використовувати лише програмне забезпечення для визначення відповідних коефіцієнтів. Таким чином, надаючи оскаржуваний витяг за підписом заступника начальника управління, відповідач зобов`язаний був перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки. Формування витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому розмірів коефіцієнтів, які не відповідають вимогам чинного законодавства.
Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 03.06.2022 №160/12709/19.
Крім того, Верховний Суд в складі Судової палати у постанові від 24.11.2021 у справі №817/1780/17 дійшов наступних висновків:
“… дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.
…чинним законодавством передбачено можливість внесення змін до Державного земельного кадастру, зокрема щодо коду класифікації видів цільового призначення земельної ділянки чи інших значень, що впливають на нормативну грошову оцінку, що і необхідно вчинити позивачу.
… первісно  позивач повинен ініціювати внесення змін до Державного земельного кадастру щодо виду цільового призначення відповідної земельної ділянки. Водночас оскарження рішення органу місцевого самоврядування про затвердження технічної документації щодо нормативної грошової оцінки землі позитивно не вплине на права та обов`язки позивача у спірних правовідносинах.”.
За такого правового регулювання та сформованої практики Верховного Суду щодо застосування норм матеріального права у подібних правовідносинах, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що формування витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому розмірів коефіцієнтів, які не відповідають вимогам чинного законодавства.
Під час розгляду справи судом першої інстанції на підставі досліджених доказів, в т.ч. наукових аналізів нормативної грошової оцінки земельних ділянок, та проведених розрахунків встановлено, що сформовані відповідачем витяги не враховують положень чинного, на час їх формування, Порядку №489 щодо застосування під час грошової оцінки земель сукупного коефіцієнта Км3, а використане відповідачем значення сукупного коефіцієнту Км3 не відповідає Технічній документації з нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська, затвердженої рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 №4/65.
Апелянтом - Дніпровською міською радою та відповідачем такі висновки суду першої інстанції не спростовані, а їх доводи щодо правильності визначення сукупних коефіцієнтів Км3 та їх конкретних розмірів відповідно до затвердженої у належний спосіб Технічної документації з нормативної грошової оцінки спростовані вищеприведеним аналізом з урахуванням правової позиції Верховного Суду щодо застосування норм матеріального права у подібних правовідносинах.
За таких обставин суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку щодо протиправності дій відповідача по формуванню витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок та прийняв законне рішення про часткове задоволення позовних вимог.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Зважаючи на те, що суд апеляційної інстанції не встановив неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права, суд правильно встановив обставини справи, та надав їм належну правову оцінку, що дає підстави для застосування ст.316 КАС України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.
 Керуючись ст.ст. 243, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської міської ради – залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.06.2020 в адміністративній справі №160/12705/19 – залишити без змін.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку в строк, визначений ст. 329 КАС України.

Головуючий - суддя                                                                      С.В. Чабаненко 

                               суддя                                                                      С.Ю. Чумак 

                               суддя                                                                      І.В. Юрко