Справа № 991/4071/22
Провадження 1-р/991/35/22

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А

10 січня 2023 року                                                                        м. Київ

Колегія суддів Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 
секретаря судового засідання         ОСОБА_4 ,

розглянувши заяву адвоката ОСОБА_5 - захисника ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від07.12.2022 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42021000000002617 від 16.12.2021, за обвинуваченням
ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Житомир, Житомирської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , 
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_5 - захисника ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від07.12.2022. 
Вимоги заяви мотивовані тим, що 07.12.2022 колегією суду без виходу до нарадчої кімнати, за власною ініціативою, з порушенням диспозитивності, прийнято судове рішення щодо об`єднання правових процедур, передбачених ст. 314 та ст. 315 КПК України. Натомість, кримінальний процесуальний закон не містить правової процедури об`єднання двох окремих норм і правових процедур за ініціативою суду. Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду. Однак, у разі наявності підстав для прийняття таких рішень, суд спочатку вирішує питання, передбачені п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України. Питання про повернення обвинувального акта прокурору та/або вирішення питання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених п. 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, вирішується в нарадчій кімнаті письмовою ухвалою одразу після заявленого клопотання.
Разом з тим, з перевищенням повноважень колегія суддів прийняла судове рішення щодо об`єднання правових процедур, передбачених ст. 314 та ст. 315 КПК України. Зазначене рішення суперечить положенням КПК України, «…є незрозумілим стороні захисту та порушує принцип законності і верховенства права (ст. 7, 8, 9 КПК), що є істотним порушенням прав ОСОБА_6 , так судове рішення є незрозумілим в частині правових мотивів прийняття такого рішення в принципі та за власним ініціюванням суду такого питання в контексті принципу диспозитивності ст. 26 КПК, принципу ч. 2 ст. 19 КУ, висновків.».
В ухвалі, яку суд постановляє без виходу до нарадчої кімнати, оголошується висновок суду та мотиви, з яких суд дійшов такого висновку, відповідно до ч. 2 ст. 372 КПК України. Мотивувальна частина ухвали має містити суть питання, що вирішується ухвалою, за чиєю ініціативою воно розглядається (диспозитивність), встановлені судом обставини із посиланням на докази, мотиви неврахування окремих доказів, мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, положення закону, якими він керувався, висновки суду тощо. Також захисник посилалась на інші норми КПК України, в яких закріплені загальні засади кримінального провадження, вимоги до рішення суду. Акцентувала увагу на необхідності дотримання судом принципу юридичної визначеності з посиланням на судову практику Конституційного Суду України, Європейського суду з прав людини.
Посилаючись на положення ст. 380 КПК України, захисник просила роз`яснити судове рішення - ухвалу Вищого антикорупційного суду від 07.12.2022 у справі № 991/4071/22 щодо: підстави ініціювання об`єднання правових процедур за статтями 314 та 315 КПК України; правових підстав об`єднання правових процедур за вказаними статтями та мотивів прийняття такого рішення у зв`язку з їхньою відсутністю в журналі судового засідання, а також щодо порядку виконання даного судового рішення.
Обвинувачений ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду заяви повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином, причини неявки невідомі.
Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення судового рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Мотиви суду
Розглянувши заяву про роз`яснення рішення та матеріали провадження, колегія суддів дійшла такого висновку.
В заяві, що розглядається, захисник в порядку, передбаченому ст. 380 КПК України, з огляду на незрозумілість, просить роз`яснити підстави ініціювання, правові підстави об`єднання правових процедур, мотиви прийняття та порядок виконання рішення колегії суддів про спільний розгляд у підготовчому судовому засіданні питань, передбачених статтями 314 та 315 КПК України, прийняте у вигляді ухвали без виходу до нарадчої кімнати від 07.12.2022 (т. 2 а.с. 31-32).
Особа, яка звертається із заявою про роз`яснення, має вказати, які частини рішення є для неї незрозумілими, у чому полягає необхідність його додаткового пояснення тощо.
Ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання в журнал судового засідання (ч. 4 ст. 371 КПК України). В такій ухвалі оголошуються висновок суду та мотиви, з яких суд дійшов такого висновку (ч. 2 ст. 372 КПК України).
Колегія суддів зазначає, що зміст заяви про роз`яснення судового рішення свідчить про зрозумілість захиснику суті рішення, прийнятого 07.12.2022 - спільного розгляду у підготовчому судовому засіданні питань, передбачених статтями 314 та 315 КПК України, про що нею прямо вказано у заяві. Труднощів для розуміння точного змісту такого рішення, використання невідповідної термінології тощо захисником не наведено.
Згідно з приписами ч. 2 ст. 110 КПК України, судове рішення приймається у формі ухвали, постанови або вироку, які мають відповідати вимогам, передбаченим статтями 369, 371-374 цього Кодексу.
Положеннями ч. 1, 2 ст. 369 КПК України передбачено, що судове рішення, у якому суд вирішує обвинувачення по суті, викладається у формі вироку, а судове рішення, у якому слідчий суддя, суд вирішує інші питання, викладається у формі ухвали.
Відповідно до частин 1, 4 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Ухвала про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржена в апеляційному порядку особою, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.
Виходячи зі змісту зазначеної норми, роз`яснення рішення - це його викладення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і чітко ті його частини, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. При цьому під час роз`яснення судового рішення не може ставитися питання про його зміну, внесення до нього нових даних або роз`яснення мотивів прийняття рішення.
Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення
Відтак, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання.
В даному випадку відсутні підстави для роз`яснення судового рішення у зв`язку з можливими складнощами у його виконанні, оскільки таке виконання покладається на суд. Право сторін на реалізацію подання відповідних клопотань та заяв не обмежене. 
Захисник фактично порушує питання про роз`яснення мотивів прийняття рішення, висловлює заперечення проти прийнятого судом рішення. Для висловлення останніх кримінальним процесуальним законом передбачена форма оскарження судового рішення, а не його роз`яснення. Оскарження таких ухвал відповідно до ч. 2 ст. 392 КПК України відбувається шляхом включення заперечень проти них до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала від 07.12.2022 є вичерпною, зрозумілою та не потребує додаткового роз`яснення, а у задоволенні заяви слід відмовити через відсутність підстав, визначених ст. 380 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 369, 372, 376, 380, 395 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 - захисника ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від07.12.2022 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42021000000002617 від 16.12.2021, - відмовити.
Ухвала про відмову в роз`ясненні судового рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку особою, яка звернулась із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.
Апеляційна скарга може бути подана до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду через Вищий антикорупційний суд протягом семи днів з дня її оголошення. 
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуюча суддя          ОСОБА_1 

Судді          ОСОБА_2 

       ОСОБА_3