П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

10 січня 2023 р.	м.Одеса	Справа № 420/1011/22	
Головуючий в 1 інстанції: Завальнюк І.В.

П`ятий  апеляційний адміністративний суд у складі колегії:    
доповідача - судді Стас Л.В.
суддів – Турецької І.О., Шеметенко Л.П.

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ( далі – Позивач) звернувся з позовом до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції ( далі – Відповідач) з позовом , в якому просив: визнати протиправними та скасувати пункт 1 наказу т.в.о. начальника Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 783 від 16.12.2021 “Про застосування дисциплінарного стягнення” в частині застосування до старшого інспектора з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначив, що оскаржуваним наказом його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, що позивач вважає безпідставним. Так, за висновком службового розслідування, Позивачем під час несення служби 09.09.21 було допущено порушення норм чинного законодавства, що виявилося у пропуску до території Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції автомобіля під керуванням водія ОСОБА_2 на підстав пред`явленої перепустки, строк дії якої не сплинув. Водночас ОСОБА_2 був звільнений наказом № 912 від 27.07.21, про що Позивачу відомо не було, а відтак і не могло бути враховано. Отже Позивач керувався нормами чинного законодавства та виходив із пред`явленої йому дійсної перепустки, яка уможливлювала пропуск автомобіля до території Управління.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року – позов задоволено. 
Визнано протиправними та скасовано пункт 1 наказу т.в.о. начальника Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 783 від 16.12.2021 “Про застосування дисциплінарного стягнення” в частині застосування до старшого інспектора з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
Стягнуто з бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992,4 грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок).
В апеляційній скарзі, Відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду від 18 жовтня 2022 року – скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову. Доводи апеляційної скарги обгрунтовані тим, що 09.09.21 на територію УПП в Одеській області ДПП заїхав автомобіль марки Fiat, д/н НОМЕР_1 , який постовим не перевірявся на предмет перепустки, та в подальшому повз пост № 2 УПП в Одеській області ДПП без зупинки. Через деякий час стало відомо, що вказаним автомобілем керував ОСОБА_2 , який наказом Департаменту патрульної поліції № 912 від 27.08.2021 звільнений з органів Національної поліції України. В ході службового розслідування встановлено, що старший інспектор з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП капітан поліції ОСОБА_1 09.09.21 заступив в наряд по охороні адміністративної будівлі та відкрив шлагбаум для виїжджаючого автомобіля марки Fiat, д/н НОМЕР_1 . Згідно відеозаписів 09.09.21 о 14:04 до КПП № 2 УПП в Одеській області ДПП під`їхав цивільний автомобіль Fiat, д/н НОМЕР_1 , у цей час шлагбаум відкривається та даний автомобіль заїжджає на територію. О 14:05 паркується та о 14:08 з нього виходить ОСОБА_3 , який направляється у бік входу в управління. Зважаючи на вищевикладене, під час несення служби з охорони адміністративної будівлі на КПП № 2 УПП в Одеській області ДПП 09.09.21 ОСОБА_1 неналежним чином поставився до покладений на нього обов`язків, а саме не відреагував належним чином та надав вільний доступ на територію Управління особі, не перевіривши належним чином документи, які б надавали останньому право в`їзду на територію УПП в Одеській області ДПП, або ж документи, які б посвідчувачами його особу. Тобто, на думку апелянта, в діях Позивача наявний склад дисциплінарного проступку, та накладено відповідне дисциплінарне стягнення.
Позивач не скористався своїм процесуальним правом надання відзиву на апеляційну скаргу. 
Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що  апеляційна скарга не підлягає задоволенню  з таких мотивів. 
Судом встановлено, капітан поліції ОСОБА_1 проходить службу в органах Національної поліції України на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції.
Пунктом 1 наказу т.в.о. начальника Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 783 від 16.12.2021 “Про застосування дисциплінарного стягнення” на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, п. п. 1, 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, абз. 1, 2 п. 1 розд. IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 3.1 та пп. 3.8.1-3.8.3, 3.8.7 п. 3.8 розд. ІІІ Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП, працівників УПП в Одеській області ДПП, які заступають по охороні адміністративної будівлі та здійсненню пропускного режиму; вимог пп. 3.8.1-3.8.3, 3.8.7 п. 3.8 розд. ІІІ Інструкції з організації додаткових заходів щодо охорони та пропускного режиму до службових приміщень адміністративних будівель УПП Департаменту патрульної поліції на період тимчасового зупинення роботи об`єктів загального користування, розташованих у м. Одесі, з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну вірусну інфекцію, спричинену корона вірусом COVID-19, п.п. 1, 10, 13 п.3.1 розд. ІІІ Посадової інструкції поліцейського УПП в Одеській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.11.2018 № 5112.
Наказ в оспорювані частині виданий на підставі висновку службового розслідування від 15.11.2021, в ході якого встановлено, що старшим інспектором з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_1 під час несення служби 09.09.2021 було допущено порушення вимог норм чинного законодавства, порушення яких тягне накладення відповідного дисциплінарного стягнення. Ураховано характер учиненого дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений та які пом`якшують відповідальність працівника.
Зазначений наказ оголошено ОСОБА_1 23.12.2021. 
Зі змісту висновку службового розслідування від 15.11.2021 вбачається, що  13.09.2021 ступник начальника відділу чергової служби УП в Одеській області ДПП капітан поліції Володимир Криницький доповів рапортом (№ ВН 21412/41/13/06-21) на ім`я начальника УПП в Одеській області ДТП капітана поліції ОСОБА_4 про те, що 09.09.2021 на територію УПП в Одеській області ДПП заїхав автомобіль марки Fiat, номерний знак НОМЕР_1 , постовим вищевказаний  автомобіль не перевірявся на предмет перепустки, який в подальшому проїхав повз пост № 2 УПП в Одеській області ДПП без зупинки. Як через деякий час стало відомо, що керував значеним автомобілем ОСОБА_2 , який відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції № 912 від 27.08.2021 звільнений з органів Національної поліції України. 
Відповідно до Розрахунки сил та засобів (5-8 роти) батальйону № 1 полку УПП Одеській області ДТП з 08:00 09.09.2021  до 20:00 09.09.2021 на охорону адміністративної будівлі заступили: поліцейський взводу № 2 роти № 5 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП капрал поліції ОСОБА_5 , поліцейський взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_6 , поліцейський взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_7 та старший інспектор з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 .
Опитаний в ході службового розслідування старший інспектор з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП капітан поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , освіта вища, в ОВС з 20.04.2007, на займаній посаді з 31.08.2017, діючих дисциплінарних стягнень не має, пояснив, що 11.10.2021 був ознайомлений з рапортом заступника начальника чергової служби УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_8 щодо неналежного реагування на пропускний режим автомобілів до УПП в Одеській області ДПП нарядом по охороні адміністративної будівлі, а саме було запущено на територію УПП в Одеській області ДПП автомобіль марки Fiat, номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_9 , який зі слів ОСОБА_10 був звільнений з ОВС згідно з наказом ДПП від 22.08.2021 та не мав праву проїзду.
Також у своєму письмовому поясненні ОСОБА_1 повідомляє, що відповідно до розстановки сил та засобів, 09.09.2021 заступив в наряд по охороні адміністративної будівлі, також підкреслив, що ОСОБА_11 під час інструктажу акцентував увагу наряду по охороні адміністративної будівлі на пропускний режим до УПП в Одеській області ДПП, але як зазначає у своєму пояснені ОСОБА_1 , ОСОБА_12 не було проінформовано наряд про те, що наказом ДПП від 22.08.2021 № 912 ОСОБА_3 був звільнений з органів Національної поліції.
В письмовому пояснені ОСОБА_1 зазначає, що близько 14:00 09.09.2021  знаходився на КПП № 2 по охороні адміністративної будівлі і побачив в монітор відеокамери як до шлагбауму під`їхав автомобіль марки Fiat, номерний знак НОМЕР_1 , оскільки ОСОБА_1 ніс службу по охороні адміністративної будівлі з липня місяця поточного року, він стверджує, що вже вивчив на пам`ять всі автомобілі у яких є перепустка та яким дозволений в`їзд на територію УПП в Одеській області, але крім того побачив, як ОСОБА_13 завчасно поставив перепустку на лобове скло, після чого ОСОБА_1 і запустив даний автомобіль, також проїжджаючи повз пропускний пункт, як стверджує у своєму поясненні ОСОБА_1 , ОСОБА_13 показав ще раз перепустку через бокове скло, де зазначалося, що дана перепустка дійсна з 01.01.2021 по 31.12.2021.
Також в своєму письмовому пояснені ОСОБА_1 зазначив, що у даному випадку його службові обов`язки по охороні адміністративної будівлі виконувались належним чином відповідно до законодавства України. Також в даному випадку звинувачувати наряд по охороні адміністративної будівлі в бездіяльності згідно рапорту ОСОБА_14 вважає недоцільним, оскільки перепустка ОСОБА_9 для в`їзду на територію УПГ Одеській області ДПП була дійсна.
ОСОБА_1 зазначив, що для недопущення даної ситуації в майбутньому, просить керівництво чергової частини УПП в Одеській області ДПП складати списки автомобілів, які в тому чи іншому випадку не можуть заїжджати на територію УПП в Одеській області ДПП, навіть при наявності діючої перепустки.
Опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , освіта вища, в НПУ з 01.07.2015, звільненій на підставі наказу ДПП № 912 від 27.08.2021, пояснив, що 09.09.2021 о 14:00 заїхав на автомобілі Fіаt 500S, номерний знак НОМЕР_1 , на територію УПП в Одеській області ДПП, при в`їзді показав перепустку № 274, яка дійсна до 31.12.2021.
У своєму пояснені ОСОБА_2 зазначив, що заїхав на територію УПП в Одеській області з метою ознайомитись з матеріалами службового розслідування згідно листа від 08.09.2021 № С-16296/41/2/02-2021.
ОСОБА_2 повідомив, що обхідний лист у черговій частині УПП в Одеській області ДПП не підписувався, також зазначає, що перепустка не вилучалась.
В ході проведення службового розслідування, було подано рапорт до сектору зв`язку та телекомунікацій УПП в Одеській області ДПП з проханням надати відеозаписи з камер зовнішнього спостереження УПП в Одеській області ДПП за 09.09.2021 в період часу з 13:30 по 14:10.
Так, вивчивши наявні відеозаписи дисциплінарною комісією встановлено, що 09.09.2021 о 14:04 до КПП № 2 УПП в Одеській області ДПП під`їжджає цивільний автомобіль Fiat, номерний знак НОМЕР_1 , у цей же час шлагбаум відкривається та даний автомобіль заїжджає на територію. О 14:05 паркується та о 14:08 з нього виходить ОСОБА_3 , який направляється у бік входу в управління.
У висновку службового розслідування зазначено, що за весь період часу жодний з працівників задіяних на охорону адміністративної будівлі не підходив та не спілкувався з вищезазначеним громадянином.
Зважаючи на вищенаведене, дисциплінарною комісією зроблено висновок, що під час несення служби з охорони адміністративної будівлі на КПП № 2 УПП в Одеській області ДПП 09.09.2021 ОСОБА_1 неналежним чином поставився до покладених на нього обов`язків, а саме не відреагував належним чином та надав вільний доступ на територію Управління особі, не перевіривши належним чином документи, які б надавали останньому право в`їзду на територію УПП в Одеській області, або ж документи, які б посвідчували його особу, за що належить застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани. 
Не погодившись зі спірним наказом з підстав його необґрунтованості, Позивач звернувся до суду із даним позовом.
Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що висновок службового розслідування безпосередньо відносно Позивача є поверхневим та занадто узагальненим, складеним без належного дослідження і обґрунтування обставин, які, по своїй суті не узгоджуються з зібраними матеріалами службового розслідування. Належних, допустимих та неспростовних доказів того, що Позивач вчинив дисциплінарний проступок та порушив службову дисципліну у висновку службового розслідування не відображено та до суду не надано. Вчинення дисциплінарного проступку позивачем не підтверджується, як матеріалами самого службового розслідування, так і матеріалами справи.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції  фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла такого висновку. 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 № 580-VIII “Про Національну поліцію” (далі - Закон № 580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до вимог статті 1 цього Закону Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону № 580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з частиною першою статті 12 Закону № 580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.
Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Пунктами 8, 14 частини першої статті 22 Закону № 580-VIII передбачено, що керівник поліції: скасовує повністю чи в окремій частині акти територіальних органів поліції; приймає у визначеному порядку рішення про заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських.
Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону № 580-VIII).
Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: “Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки”.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут НП; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту НП службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту НП визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Приписами статті 13 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Частинами першою, другою, третьою статті 14 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до частини четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту НП підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з частинами сьомою, восьмою, дев`ятою статті 14 Дисциплінарного статуту НП у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.
Частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно з частиною четвертою статті 16 Дисциплінарного статуту НП службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Відповідно до частини третьої статті 19 Дисциплінарного статуту НП під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту НП у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частинами третьою та восьмою статті 20 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських. Протягом двох місяців з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його скасувати, пом`якшити або застосувати суворіше дисциплінарне стягнення, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначаються Порядком проведення службових розслідувань, затвердженим наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 1 розділу II Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно із пунктом 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пунктом 2 розділу VI Порядку № 893 встановлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Відповідно до пункту 7 розділу VI Порядку № 893 висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
Згідно із пунктом 9 розділу VІ Порядку № 893 висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Згідно ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші  нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.
Відповідно до ст. 59 Закону України “Про Національну поліцію”, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Відповідно до п. 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Серед іншого в Розділі II Правил встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Дотримання вищезазначених вимог Закону України “Про Національну поліцію” та Правил етичної поведінки поліцейських є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.
Аналіз наведених положень є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України.
Згідно із ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Поняття “службова дисципліна” включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.
Положення ст. ст. 8, 18 Закону України “Про Національну поліцію” та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Аналіз наведених норм свідчить, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Отже, в контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.
Відповідно до вимог абзацу першого-четвертого пункту 1 “Обов`язків працівників УПП в Одеській області ДПП, які заступають по охороні адміністративної будівлі та здійсненню пропускного режиму”, затверджених т.в.о. начальника управління УПП в Одеській області ДПП підполковником поліції Дмитром Хмаруком від 09.09.2019, працівники, які заступають по охороні адміністративної будівлі та здійсненню пропускного режиму на час несення служби перебувають в оперативному підпорядкуванні чергової служби, а також зобов`язані забезпечувати охорону адміністративних приміщень, територій та матеріальних цінностей, які знаходяться на території і адміністративних приміщеннях управління, також, безперервно стежити за станом пропускного режиму. Пропуск на територію працівників управління, які прибули цивільному одязі здійснюється тільки після пред`явлення службового посвідчення; перевіряти осіб, які прибули до керівництва, чи відділів, секторів управління документи, що засвідчують їх особу (обов`язкової ідентифікації особи), з реєстрацією в журналі відвідувачів і здійснювати їх пропуск тільки з додолу старшого чергового та представника відділу, сектору до якого прибула особа.
Відповідно до окремих вимог пункту 3 розділу III Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП, вхід (вихід) на територію Управління здійснюється лише через його центральний вхід (далі - пост № 1), контрольно-пропускний пункт (далі - пост № 2) та прийом громадян на 3-му поверсі при вході зі сторони Регіонального сервісного центру МВС в Одеській області вхід (далі - пост № 3) за службовими посвідченнями поліцейських, посвідченнями державних службовців, тимчасовими, разовими, магнітними перепустками, перепустками, для службовців і працівників НПУ України.
Підпунктом 3.8.7. пункту 3.1 розділу III даної Інструкції передбачено, що вартовий під час пропуску осіб до приміщення адмінбудинку зобов`язаний перевірити пред`явлені ними документи та обов`язково звернути увагу на належність документа його пред`явнику.
Відповідно до окремих вимог Розділу V вказаної Інструкції, поліцейські наряду по охоронні адміністративної будівлі та території Управління зобов`язані забезпечувати охорону адміністративних приміщень, територій та матеріальних цінностей, які знаходяться на території і адміністративних приміщеннях управління, також, безперервно стежити за станом пропускного режиму на територію Управління, забезпечувати порядок на прилеглій території.
Згідно з пунктом 3.1 Розділу III Інструкції з організації додаткових заходів щодо охорони та пропускного режиму до службових приміщень адміністративних будівель Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції на період тимчасового зупинення роботи об`єктів загального користування, розташованих у м. Одеси, з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну вірусну інфекцію, спричинену коронавірусом СОУГО-19, затвердженої заступником начальника управління УПП в Одеській області ДПП підполковником поліції Дмитром Хмаруком від 17.03.2020, вхід (вихід) на територію Управління здійснюється лише через його центральний вхід (далі - пост № 1) за службовими посвідченнями поліцейських, посвідченнями державних службовців, тимчасовими, разовими, магнітними перепустками, перепустками, для службовців і працівників НПУ України.
Згідно з вимогами пункту 3.6. Розділу III вказаної Інструкції, для забезпечення фіксації осіб, які входять (виходять) до (з) адмінбудинку ведеться журнал обліку відвідувачів та запрошених (далі - Журнал).
Підпунктом 3.8.2. пункту 3.8 вищезгаданої Інструкції передбачено, що при прибутті громадянина до Управління, вартовий у Журналі проставляє порядковий номер, дату та час прибуття. На підставі документів, що засвідчують особу, записує прізвище, ім`я, по батькові та місце фактичного проживання (реєстрації) особи (при цьому обов`язково ідентифікувати особу із відповідністю наданих документів).
Підпунктом 3.8.2. пункту 3.8 вищезгаданої Інструкції передбачено, що при прибутті громадянина до Управління, вартовий у Журналі проставляє порядковий номер, дату та час прибуття. На підставі документів, що засвідчують особу, записує прізвище, ім`я, по батькові та місце фактичного проживання (реєстрації) особи (при цьому обов`язково ідентифікувати особу із відповідністю наданих документів).
Відповідно до окремих вимог Розділу 5 Інструкції, поліцейські наряду по охороні адміністративної будівлі на території Управління зобов`язані забезпечувати охорону адміністративних приміщень, територій та матеріальних цінностей, які знаходяться на території і адміністративних приміщеннях управління, також, безперервно стежити за станом пропускного режиму на територію Управління, забезпечувати порядок на прилеглій території.
Згідно з вимогами абзаців першого та другого пункту 1 розділу II Правил етичне: поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, пі; час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватись положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, ш: регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Відповідно до пункту 1.4 розділу 1 Посадової інструкції старшого інспектора з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху УПП в Одеській області ДПП, старший інспектор з особливих доручень відділу безпеки дорожнього руху у своїй діяльності керується Конституцією України, Законом України “Про Національну поліцію”, Законом України “Про запобігання корупції” та іншими законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, іншими нормативно - правовими актами, наказами Міністерства внутрішніх справ України та Національної поліції України, Положенням про Департамент патрульної поліції, затверджених наказом Національної поліції України від 06.11.2015 № 73 (зі змінами), Положенням про УПП в Одеській області ДПП, затвердженим наказом Департаменту патрульної поліції від 07.11.2015 № 1/4 (зі змінами), цією інструкцією, іншими наказами, розпорядженнями та дорученнями керівництва, за винятком тих, що порушують Конституцію України та закони України, або є явно незаконними чи злочинними.
Як встановлено вище судом, 09.09.2021 ОСОБА_1 заступив в наряд по охороні адміністративної будівлі та перебуваючи на посту № 2, пропустив автомобіль Fiat 500S, д/н НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_15 , який пред`явив перепустку терміном дії з 1 січня по 31 грудня 2021 р.
З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з думкою суду першої інстанції, що як під час службового розслідування, так і під час видання оскаржуваного (в частині) наказу, посадовими особами Управління патрульної поліції зазначені обставини залишені без уваги. Зокрема, Відповідачем зазначена обставина жодним чином не контраргументована, а позиція заснована виключно на узагальненому твердженні про необхідність постовими дотримуватися положень нормативно-правових актів, інструкцій, що регламентують процедуру пропускного режиму.
Натомість, матеріали справи свідчать, що позивачем фактично дотримано вимоги Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП, а саме під час пропуску особи перевірено пред`явлений документ (перепустки) та оцінено останній на предмет дійсності (чинної до 31.12.2021), належності пред`явнику тощо. При цьому про обставини звільнення пред`явника перепустки Позивач обізнаним не був, оскільки наказ Департаменту патрульної поліції № 912 від 27.08.2021 про звільнення ОСОБА_2 з органів Національної поліції України йому не доводився, а відтак Позивач і не міг врахувати цю обставини під час пропуску зазначеної особи.
Викладене вище у своїй сукупності свідчить про правильність висновку суду першої інстанції, що висновок службового розслідування безпосередньо відносно Позивача є поверхневим та занадто узагальненим, складеним без належного дослідження і обґрунтування обставин, які, по своїй суті не узгоджуються з зібраними матеріалами службового розслідування.
Крім того, перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини тощо.
Однак, застосування до позивача дисциплінарного стягнення саме у формі догани також не обґрунтовано Відповідачем жодним чином, з урахуванням обставин, що пом`якшують / обтяжують відповідальність поліцейського.
У пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» ЄСПЛ повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.
Обов`язок суду мотивувати прийняття або відхилення доводів сторін по суті спору полягає у відображенні в судовому рішенні висновків суду про те, що саме дало йому підстави прийняти та/чи відхилити аргументи сторін щодо суті спору, з посиланням на з`ясовані у справі обставини та норми матеріального чи процесуального права, що підлягають застосуванню до правовідносин, що склалися.
Водночас, оскільки на суд покладено обов`язок здійснювати правосуддя на засадах верховенства права, забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих  Конституцією  і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Законів України «Про судоустрій і статус суддів»  у редакціях від 07 липня 2010 року та 02 червня 2016 року), зазначений    обов`язок суду полягає в закладенні у свої мотиви відповідної аргументації з дотриманням принципів верховенства права.
Оцінюючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції встановлено в повній мірі фактичні обставини справи, та  надано об`єктивний та обґрунтований їх аналіз з урахуванням доводів, наведених сторонами, у зв`язку з чим, наявні підстави вважати, що обставини справи встановлено повно та правильно, а отже і наведені скаржником доводи в апеляційній скарзі щодо цього не спростовують правильних по суті висновків суду першої інстанції.
Згідно зі  ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст.ст.315,  316 КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Враховуючи, що дана справа є справою незначної складності, однак помилково розглянута судом першої інстанції в порядку загального позовного провадження, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5  ст.328 КАС України   в касаційному порядку оскарженню не підлягає.
Керуючись ст. ст.  308,  315,  316,  322,  325,  328 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції – залишити без задоволення. 
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу, - залишити без змін. 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає. 

Дата складення повного судового рішення 10.01.2022р. 

Головуючий суддя 	 	Стас Л.В.	
Судді	    	Турецька І.О.    Шеметенко Л.П.