ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

09 березня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 340/3345/22ДСК	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів:
                                        судді - доповідача  Чумака С.Ю.,
                                                  суддів:  Чабаненко С.В., Юрко І.В.,     
секретар судового засідання Боровська М.С.
за участі представника позивача Пастух В.В.,
представника відповідача Пилипенко І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Державної служби експортного контролю України
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року в адміністративній справі № 340/3345/22ДСК (суддя І інстанції – Петренко О.С.)
за позовом Приватного акціонерного товариства «Міжнародна акціонерна авіаційна компанія «Урга» до Державної служби експортного контролю України про визнання протиправною і скасування постанови,
                                             В С Т А Н О В И В :
ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позивач звернувся з позовом до суду, в якому просив визнати протиправною і скасувати постанову відповідача про накладення на суб`єкта здійснення міжнародних передач товарів - юридичну особу штрафу за порушення вимог законодавства в галузі державного експертного контролю від 07.07.2022 № 16/22.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року позов задоволений повністю.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
В обґрунтування скарги зазначає, що позивач зареєстрований у Держекспортконтролі як суб`єкт здійснення міжнародних передач товарів.  Згідно з проформою-рахунком від 12.01.2022 №  1201/01-2022 і вантажно-митною декларацією від 13.01.2022 позивач здійснив міжнародну передачу товарів, а саме авіаційних шин  1050х400 модель 1а в кількості 4 штуки на суму 224  208 грн і 700х250 модель 6а в кількості 2 штуки на суму 41  078 грн до Буркіна-Фасо, Західна Африка. В подальшому вказані шини встановлені на повітряні судна. Відповідно до інформації відділу державної експертизи міжнародних передач ракетної, космічної та авіаційної техніки та проведення експертиз в галузі державного експортного контролю за зверненням суб`єктів міжнародних передач, товари із найменуванням та позначенням «шина авіаційна 1050х400 модель 1а» та «авіаційна шина 700х250 модель 6а» були віднесені до товарів військового призначення, який є додатком до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою КМУ від 20.11.2003 № 1807. 
Відповідно до вимог ст. 24 Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» 20 лютого 2003 року № 549-IV (далі – Закон № 549-IV) порушенням вимог законодавства в галузі державного експортного контролю є, зокрема, здійснення міжнародної передачі товарів без отримання в установленому порядку дозволів, висновків чи документів про гарантії або здійснення таких передач на підставі дозволів, висновків чи документів про гарантії, отриманих шляхом подання підроблених документів чи документів, що містять недостовірні відомості.
Отже, здійснивши міжнародну передачу товару до Буркіна-Фасо, Західна Африка і не отримавши відповідного висновку в Держекспортконтролі, позивач вчинив порушення законодавства у галузі державного експортного контролю, передбачене абз. 2 ст. 24 Закону.
Апелянт також вважає, що застосування судом першої інстанції примітки 1 до позиції ML10 Списку товарів військового призначення вказує на те, що контролю не підлягають міжнародні передачі «літальних апаратів» та «аеростатичних повітряних суден», які відповідають переліченим у примітці умовам, а тому не підлягають застосуванню до спірних відносин. Та обставина, що шини можуть бути встановлені на цивільне повітряне судно не впливає на необхідність отримання відповідного дозвільного документу для здійснення їх міжнародних передач, оскільки вони використовуються у військовій сфері та першочергово є товарами військового призначення.
Також зазначає, що до спірної ситуації не можна застосувати примітку 3 до позиції ML10 Списку, оскільки передавався товар військового призначення (той, який першочергово розроблений для військового використання) і в даному випадку не має значення, чи модифікувався літак на який були встановлені шини військового призначення.
Апелянт зазначає, що в матеріалах справи міститься лист Служби безпеки України від 30.06.2022 вих. 2/4/3-7877 нт., який є висновком, що наданий Службою безпеки України у порядку визначеному ч. 2 ст. 25 Закону. Посилається на постанову Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 826/27818/15.
Позивач у відзиві просив відмовити відповідачу у задоволенні апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції залишити без змін.
До суду також надійшли письмові пояснення на відзив.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ
Позивач ПрАТ «МААК «УРГА» є юридичною особою, зареєстрований в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 21.08.1993, місцезнаходженням юридичної особи є вул. Короленка, буд. 1-а, м. Кропивницький. Позивач зареєстрований в Держекспортконтролі як суб`єкт здійснення міжнародних передач товарів, відповідно до посвідчення про реєстрацію від 14.08.2020 № 1620/07/2023, яке дійсне до 13.08.2023. (а.с. 51, 54, 101)
23.01.2018 між ПрАТ «МААК «УРГА», як орендодавцем, зареєстрованим в Україні та DYNAMI AVIATION OPS, як орендарем, зареєстрованим у Франції укладений договір оренди (Мокрого лізингу) повітряного судна з екіпажем № 23/Н-2018У, згідно якого даний договір/договір оренди /договір лізингу - є договором оренди ПС з екіпажем, договором лізингу ПС з екіпажем, договором суборенди відповідно до положень Повітряного кодексу України, за яким ПС залишаються в сертифікаті експлуатанта Орендодавця, а Орендар отримує ПС у тимчасове платне користування. Даний договір є договором оперативного лізингу. 
Базою Орендодавця є аеропорт у м. Кропивницький, Україна. Тимчасове місце базування м. Уагадугу (Буркіна Фасо). Орендодавець надає Орендарю в тимчасове платне користування (мокрий лізинг) ПС з екіпажем Орендодавця для виконання перевезення пасажирів (французьких військових), вантажу, багажу та пошти за програмами ООН на умовах цього Договору. 
За унормуванням п. 2.6. Договору право власності на ПС належить Орендодавцю (власнику ПС). Пунктом 3.7. Договору визначено, що Орендодавець зобов`язується: 
3.7.8 Здійснювати на підставі заявок за свій рахунок поставку використовуваних в процесі експлуатації запасних частин, обладнання та витратних матеріалів, необхідних для підтримання ПС в робочому стані.
3.8. Запасні частини обладнання та витратні матеріали, що поставляються орендодавцем одночасно з ПС, а також ті, що поставляються протягом дії Договору, є власністю орендодавця, так само як і ті, що вийшли з ладу з причини відмов, несправності або виробленого ресурсу. (а.с. 37-46)
Відповідно до додатку від 18.05.2021 № 24 до Договору оренди (мокрого лізингу) повітряного судна з екіпажем від 23.01.2018 № 23/Н-2018У, у зв`язку з необхідністю виконання технічного обслуговування повітряного судна типу АН-26Б-100 з реєстраційним номером UR-ELD, з серійним номером 14010, сторони дійшли згоди провести заміну повітряного судна, а саме Орендодавець зобов`язаний забезпечити у строк не пізніше 10 червня 2021 року включно (з урахуванням карантинних заходів по маршруту перельоту) прибуття на базу Орендаря (м. Уагадугу, Буркіна-Фасо) повітряного судна типу АН-26-100 з реєстраційним номером UR-ELR, з серійним номером 9807 на заміну повітряного судна типу  АН-26Б-100 з реєстраційним номером UR-ELD, з серійним номером 14010, для виконання перевезень згідно умов даного Договору (а.с. 47-48)
Відповідно до додатку від 08.12.2021 № 28 до Договору оренди (мокрого лізину) повітряного судна з екіпажем від 23.01.2018 № 23/Н-2018У   продовжений строк оренди повітряного судна, зокрема, з тимчасовим місцем базування в місті Уагадугу ( ОСОБА_1 ) до 20.12.2022. (а.с. 49)
Ніщо в цьому договорі не надає та не може тлумачитися таким чином, що надає Орендарю право власності на ПС.
З листа компанії DYNAMI AVIATION OPS від 24.05.2022 встановлено, що згідно з п. 3.8 договору оренди повітряного судна з екіпажем від 23.01.2018 № 23/Н-2018У, укладеного між компанією DYNAMI AVIATION OPS та ПАТ "МААК "УРГА", всі запасні частини обладнання та витратні матеріали, що поставляються ПрАТ "МААК "УРГА", як орендодавцем, одночасно з повітряним судном, а також ті, що поставляються протягом дії Договору, є власністю орендодавця, так само як і ті, що вийшли з ладу з причини відмов, несправності або виробленого ресурсу. У зв`язку з тим, що у Орендодавця відсутній в м. Буркіна Фасо представник для здійснення необхідних процедур для розмитнення товарів, представник компанії DYNAMI AVIATION OPS згідно п. 3.8 Договору здійснює розмитнення запасних частин обладнання та витратних матеріалів і передає персоналу Орендодавця на тимчасове місце базування. Для здійснення швидкого розмитнення запасних частин обладнання та витратних матеріалів в ОСОБА_1 в товаросупровідних документах Орендодавець зазначає адресу компанії DYNAMI AVIATION OPS, а саме DYNAMI AVIATION OPS, AMBASSADE DE FRANCE, DETACHEMENT, DINSTRUCTION OPERATIONNELLE, OUAGADOUGOU, BURKINA FASO. (а.с. 35)
Відповідно до реєстраційного посвідчення повітряного судна № РП 1322/6, повітряне судно Ан-26-100 Antonov-26-100, заводський номер 98-07 належить ПрАТ «Міжнародна акціонерна авіаційна компанія «УРГА», місцезнаходження якої: вул. Короленка, 1-А, м. Кропивницький, 25015, Україна. (а.с. 36) Цим документом засвідчується, що зазначене вище повітряне судно зареєстроване у Державному реєстрі цивільних повітряних суден України відповідно до Конвенції про міжнародну цивільну авіацію, Повітряного кодексу України та Авіаційних правил України. Частина 47 Правил реєстрації цивільних повітряних суден в Україні, затверджених наказом Мінінфраструктури України від 25.10.2012  № 636.
Переміщення авіаційних шин через митний кордон України до пункту призначення в ОСОБА_2 здійснювалося на повітряних суднах цивільної авіації компанії ПрАТ «МААК «УРГА», після чого авіаційні шини знаходилися на борту повітряного судна без подальшого переміщення з подальшим використанням, як витратний матеріал.
Згідно з проформою рахунком від 12.01.2022 № 1201/01-2022 і ВМД від 13.04.2022 № UA901020/2022/000168 позивач здійснив міжнародну передачу товарів, а саме авіаційних шин 1050 х 400 мм модель 1А, в кількості 4 шт на суму 224 208 грн. та 700х250 мм модель 6А в кількості 2 штуки на суму 41 078 грн іноземній компанії DYNAMI AVIATION OPS, Буркіна-Фасо, ОСОБА_3 (а.с. 26-27, 31)
У подальшому вказані шини встановлені на повітряні судна, які перебувають в оренді компанії DYNAMI AVIATION OPS на підставі договору оренди від 23.01.2018 № 23/Н-2018У, укладеного між вказаною компанією та позивачем.
Згідно з інформацією відділу державної експертизи міжнародних передач, ракетної, космічної та авіаційної техніки та проведення експертиз в галузі державного експортного контролю за зверненням суб`єктів міжнародних передач, товари з найменуванням та позначенням «авіаційна шина 1050 х 400 модель 1А, в кількості 4 шт» та «авіаційна шина 700х250 модель 6А» віднесені до товарів військового призначення (позиція ML10а Списку товарів військового призначення, затв. постановою КМУ від 20.11.2003 № 1807). (а.с. 111-124)
За висновком відповідача, здійснивши міжнародну передачу товару до Букіна-Фасо, ОСОБА_3 , та не отримавши відповідного висновку в Держекспортконтролі, позивач вчинив порушення законодавства у галузі державного експертного контролю, передбачене абз. 2 ст. 24 Закону № 549-IV, у зв`язку з чим відповідачем постановою від 07.07.2022 № 16/22 накладено на позивача штраф у розмірі 100 відсотків вартості товарів («авіаційна шина 1050 х 400 модель 1А, в кількості 4 шт» та «авіаційна шина 700х250 модель 6А»), які були об`єктом міжнародної передачі відповідно до вантажно-митної декларації від 13.01.2022 на суму 265  286 грн.  (а.с. 21-22)
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що контроль за спеціально призначеними компонентами та відповідним обладнанням для невійськових літальних апаратів або авіаційних двигунів, модифікованих для військового використання, поширюється тільки на військові «компоненти» та відповідне військове обладнання, які є необхідними для модифікації з метою подальшого військового використання, проте повітряне судно цивільного призначення АН 26-100 з реєстраційним номером UR ELD після встановлення авіаційних шин не стало модифікованим для військового використання. Також суд зазначив, що митниця під час здійснення митних оформлень авіаційних шин не вимагала від позивача надання дозволу або висновку Держекспортконтролю, а передбачений абзацом 9 статті 25  Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» відповідний висновок Служби безпеки України в справі відсутній. У зв`язку з цим суд дійшов висновку, що позивач не скоював порушень, передбачених чинним законодавством, а тому підстави для його притягнення до відповідальності відсутні.
НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ
Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу експортного контролю України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 31.03.2015 № 159 (надалі – Положення № 159 у редакції, яка була чинною станом на момент виникнення спірних правовідносин), Державна служба експортного контролю України (Держекспортконтроль) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства і який реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю.
Серед основних завдань Держекспортконтролю визначено, зокрема, реалізацію державної політики у сфері державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, подвійного використання та інших товарів, щодо яких відповідно до Закону України «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» можуть застосовуватися процедури державного експортного контролю (далі – товари), а також внесення на розгляд Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства пропозицій щодо забезпечення її формування (пп. 1 п. 3 Положення № 159).
За унормуванням ст. 1 Закону № 549-IV державний експортний контроль – комплекс заходів з контролю за міжнародними передачами товарів, їх використанням юридичною чи фізичною особою, що здійснює центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, та іншими державними органами з метою забезпечення захисту інтересів національної безпеки та відповідно до міжнародних зобов`язань України.
Цією ж статтею визначено, що суб`єкт здійснення міжнародних передач товарів зареєстрований центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, державний замовник у сфері оборони та суб`єкт господарювання України, який має намір здійснювати або здійснює міжнародні передачі товарів, включаючи посередницьку (брокерську) діяльність.
Відповідно до ст. 5 Закону № 549-IV методами здійснення державного експортного контролю є:
-          ідентифікація товарів, що передбачає встановлення відповідності конкретних товарів, які є об`єктами міжнародних передач, найменуванню та опису товарів, внесених до списків товарів, що підлягають державному експортному контролю;
-          надання дозволів чи висновків на здійснення міжнародних передач товарів або проведення переговорів щодо здійснення таких передач;
-          здійснення митного контролю та митного оформлення товарів відповідно до законодавства;
-          застосування санкцій до суб`єктів господарювання, які порушили порядок здійснення таких передач, установлений цим Законом та іншими актами законодавства в галузі експортного контролю.
Приписами ст. 9 Закону № 549-IV визначено, що найменування та опис товарів, міжнародні передачі яких підлягають державному експортному контролю, вносяться до списків товарів, що підлягають державному експортному контролю (далі – списки).
Списки складаються за відповідними групами товарів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, із залученням заінтересованих центральних органів виконавчої влади. До складання списків можуть також залучатися представники підприємств, наукових установ, організацій, а також їх об`єднань.
Списки затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Статтею 10 Закону № 549-IV визначено, що при отриманні центральними органами виконавчої влади, що здійснюють державний експортний контроль, та розвідувальними органами України, які беруть участь у заходах експортного контролю, інформації про наміри або можливість використання будь-яких товарів, не внесених до списків, у державах, що є їх кінцевими споживачами, для розроблення, виробництва, складання, випробування, ремонту, технічного обслуговування, модифікації, модернізації, експлуатації, управління, зберігання, виявлення, ідентифікації або для розповсюдження зброї масового знищення чи засобів її доставки зазначені органи зобов`язані поінформувати про це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, який має право у зв`язку з цим застосовувати до таких товарів процедури державного експортного контролю.
Державний експортний контроль здійснюється також і стосовно експорту, імпорту або тимчасового вивезення товарів, не внесених до списків, у разі, коли:
- такі товари ввозяться на територію України з наданням міжнародного імпортного сертифіката на вимогу держави-експортера;
- експорт або тимчасове вивезення таких товарів за межі України здійснюється до держав, стосовно яких резолюціями Ради безпеки Організації Об`єднаних Націй, інших міжнародних організацій, членом яких є Україна, чи національним законодавством установлене повне або часткове ембарго на постачання таких товарів.
Якщо будь-якому суб`єкту господарювання повідомлено центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, або йому стало відомо іншим шляхом про можливість повного чи часткового використання будь-яких товарів, що передбачаються для експорту або тимчасового вивезення до інших держав, для розроблення, виробництва, складання, випробування, ремонту, технічного обслуговування, модифікації, модернізації, експлуатації, управління, зберігання, виявлення, ідентифікації або для розповсюдження зброї масового знищення чи засобів її доставки, або для військового кінцевого використання у державах, стосовно яких резолюціями Ради безпеки Організації Об`єднаних Націй, інших міжнародних організацій, членом яких є Україна, чи національним законодавством установлене повне або часткове ембарго на постачання товарів військового призначення, цей суб`єкт зобов`язаний звернутися до спеціально уповноваженого органу з питань державного експортного контролю за отриманням дозволу на право здійснення експорту цих товарів незалежно від того, зазначені вони у списках чи ні.
Експертиза в галузі державного експортного контролю проводиться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, для вирішення питання про можливість надання відповідних дозволів, висновків чи міжнародних імпортних сертифікатів, можливість проведення реєстрації суб`єктів господарювання, державних замовників у сфері оборони у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, як суб`єктів здійснення міжнародних передач товарів або надання таким суб`єктам, державним замовникам повноважень на право здійснення експорту, імпорту товарів військового призначення та товарів, які містять відомості, що становлять державну таємницю (ч. 1 ст. 11 Закону № 549-IV).
Суб`єкти господарювання України, державні замовники у сфері оборони, які мають намір здійснювати міжнародні передачі товарів, у тому числі проводити посередницьку (брокерську) діяльність, пов`язану з міжнародними передачами товарів військового призначення, попередньо реєструються як суб`єкти здійснення міжнародних передач товарів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю. З цією метою зазначені суб`єкти подають відомості та документи, необхідні для проведення попередньої експертизи товарів, до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю. За підсумками експертизи центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, ідентифікує товари, визначає умови здійснення їх міжнародних передач до конкретних держав, залежно від категорії товарів, видів міжнародних передач таких товарів тощо, та видає зазначеним суб`єктам посвідчення про їх реєстрацію як суб`єктів здійснення міжнародних передач товарів разом з відповідними роз`ясненнями про особливості здійснення таких передач (ч. 1 ст. 12 Закону № 549-IV).
За змістом оскарженої постанови позивачем порушені вимог законодавства в галузі державного експортного контролю, склад якого визначено абз. 2 ст. 24 Закону № 549-IV, а саме здійснено міжнародну передачу товарів військового призначення, які в установленому порядку допущені до цивільного використання без отримання в установленому порядку дозволу (висновку). 
Відповідно до абзацу 2 ст. 24 Закону № 549-IV порушеннями вимог законодавства в галузі державного експортного контролю є здійснення міжнародних передач товарів без отримання в установленому порядку дозволів, висновків чи документів про гарантії або здійснення таких передач на підставі дозволів, висновків чи документів про гарантії, отриманих шляхом подання підроблених документів чи документів, що містять недостовірні відомості.
Підставою для винесення оскаржуваної постанови стали висновки посадових осіб відповідача про те, що згідно з проформою рахунком від 12.01.2022 № 1201/01-2022  і ВМД від 13.01.2022 № UA901020/2022/000168 товариство здійснило міжнародну передачу товарів, а саме авіаційних шин 1050х400 мм модель 1а, в кількості 4 шт на суму 224 208 грн. та 700 х 250 модель 6а в кількості 2 шт на суму 41 078 грн. іноземній компанії DYNAMI AVIATION OPS, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 . В подальшому вказані шини встановлені на повітряні судна, які перебувають в оренді компанії DYNAMI AVIATION OPS на підставі договору оренди від 23.01.2018 № 23/Н-2018у, укладеного між вказаною компанією та товариством.
Згідно з інформацією відділу державної експертизи міжнародних передач ракетної, космічної та авіаційної техніки та проведення експертиз в галузі державного експортного контролю за зверненням суб`єктів міжнародних передач, товари із найменуванням та позначенням «авіаційна шина 1050х400 модель 1а» та «авіаційна шина 700 х 250 модель 6а» віднесені до товарів військового призначення/позиція ML10а Списку товарів військового призначення, затв. постановою КМУ від 20.11.2003 № 1807.
Отже, здійснивши міжнародну передачу товару до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та, не отримавши відповідного дозвільного документу в Держекспортконтролі, товариство вчинило порушення законодавства у галузі державного експортного контрою, визначеного ст. 24 Закону, за що повинен накладатися штраф у розмірі 100 або 150 відсотків вартості товарів, що були об`єктом відповідної міжнародної передачі (експорту) у залежності, чи була спричинена шкода національним інтересам України.
Відповідно до п. 1 Загальних приміток Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають контролю до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою КМУ № 1807 від 20.11.2003, встановлено, що Коди Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) наводяться у цьому Списку довідково. Основною підставою для застосування до товарів процедур державного експортного контролю є відповідність таких товарів найменуванню та опису товарів за відповідними групами, які наведені у Списку.
Так, згідно з позицією № ML10  Списку державному контролю підлягають: «літальні апарати», «аеростатичні повітряні судна», безпілотні літальні апарати", авіаційні двигуни та обладнання для «літальних апаратів», «супутнє обладнання» та «компоненти», «спеціально призначені для військового використання» чи модифіковані для військового використання, у тому числі:
ML10.a          - пілотовані «літальні апарати» та «аеростатичні повітряні судна», а також «спеціально призначені» для них «компоненти».
Відповідно до Примітки 3 згідно з з позиціями ML10.a та ML10.b контроль за «спеціально призначеними» «компонентами» та відповідним обладнанням для невійськових «літальних апаратів» або маршових авіаційних двигунів, модифікованих (перероблених) для військового використання, поширюється тільки на військові «компоненти» та відповідне військове обладнання, які є необхідними для модифікації цих невійськових «літальних апаратів» або маршових авіаційних двигунів для військового використання. 
За положеннями Примітки 4 згідно з позицією ML10.a військове використання включає: бойове використання, військову розвідку, штурмове використання, військове навчання, матеріально-технічне забезпечення, а також транспортування і повітряне десантування військ або військового обладнання.
Таким чином, контролю не підлягають літальні апарати не обладнані для військового "використання" і не оснащені обладнанням або пристроями, спеціально розробленими або модифікованими для військового "використання", тип (модифікація) яких сертифікований або схвалений для цивільного використання та занесені до державного реєстру цивільних повітряних суден, що підтверджується відповідним реєстраційним посвідченням.
Отже, контроль за спеціально призначеними компонентами та відповідним обладнанням для невійськових літальних апаратів або авіаційних двигунів, модифікованих для військового використання, поширюється тільки на військові "компоненти" та відповідне військове обладнання, які є необхідними для модифікації з метою подальшого військового використання.
Натомість повітряне судно АН-26-100 з реєстраційним номером UR-ELR є повітряним судном цивільної авіації, що підтверджується реєстраційним посвідченням повітряного судна від 09.06.2017 № РП 1322/6. (а.с. 36) 
Таким чином, зазначене повітряне судно цивільного призначення після встановлення авіаційних шин не стало модифікованим для військового використання, як правильного висновку дійшов і суд першої інстанції.
Колегія суддів також вважає необхідним зазначити, що відповідачем взагалі у цій справі не доведено, що «авіаційна шина 1050 х 400 модель 1А» та «авіаційна шина 700х250 модель 6А» є товарами військового призначення.
Так, зазначені товари не містяться у Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають контролю до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженому постановою КМУ № 1807 від 20.11.2003.
На підтвердження своїх доводів щодо цього позивачем надані суду власні проєкти висновків за зверненнями інших суб`єктів господарювання, відповідно до яких такі шини віднесені до товарів військового призначення, які в установленому порядку допущені для цивільного використання.
Апеляційний суд зазначені висновки при вирішенні спору, що розглядається, не застосовує, оскільки, по-перше, вони складені позивачем в інших справах та за інших невідомих суду обставин і відносин, а тому не є релевантними до спірних правовідносин, по-друге, зазначені висновки не містять посилань на жодні нормативно-правові акти чи інші, зокрема виробничі документи, відповідно до яких вони здійснені. 
Крім того, відповідно до п. 6 Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою КМУ від 20.11.2003 № 1807, у разі переміщення товарів через митний кордон України їх митний контроль та митне оформлення здійснюються у порядку, встановленому законодавством. Під час митного оформлення суб`єкт або іноземний суб`єкт разом з іншими документами, необхідними для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, зобов`язаний, відповідно до частини другої статті 264 Митного кодексу України, надати на вимогу митного органу оригінал дозволу або висновку Держекспортконтролю.
Водночас, митниця під час здійснення митних оформлень авіаційних шин не вимагала від позивача надання дозволу або висновку Держекспортконтролю, що додатково підтверджує відсутність у позивача обв`язку отримувати у відповідача відповідні дозвільні документи.
Також абзацом 9 ст. 25 Закону № 549-IV передбачено, що для накладення штрафів за порушення, зазначені в абзацах другому та третьому статті 24 цього Закону, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного експортного контролю, повинен отримати письмовий висновок Служби безпеки України, який складається з урахуванням пропозицій Міністерства закордонних справ України, Міністерства оборони України, Служби зовнішньої розвідки України, інших центральних органів виконавчої влади і державних органів. 
Разом з тим, відповідний висновок Служби безпеки України у справі відсутній. Доводи апелянта стосовно того, що таким висновком є лист СБУ від 30.06.2022 № 2/4/3-7877НТ, є безпідставними, оскільки  зазначений лист не відповідає вимогам абзацу 9 ст. 25 Закону України №   549-IV.
Стосовно посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 826/27818/15, то зазначена постанова ніяким чином  не спростовує висновків суду, оскільки прийнята у справі з іншим предметом спору. 
З огляду на вказане вище постанова Державної служби експортного контролю України від 07.07.2022 № 16/22 про застосування до позивача штрафу у 265 286,00 грн.  є протиправною і підлягає скасуванню.
ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Апеляційний суд погоджує висновок суду першої інстанції, що оскаржена  постанова  відповідача про накладення на позивача штрафу за порушення вимог законодавства в галузі державного експертного контролю від 07.07.2022 № 16/22 суперечить вимогам податкового законодавства, у зв`язку з чим є протиправною і підлягає скасуванню.
Рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду – без змін.
За таких обставин, апеляційний суд вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, відповідно до ст. 316 КАС України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.
Повний текст судового рішення складений 20 березня 2023 року.
На підставі викладеного, керуючись статтями 195, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
                                             П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Державної служби експортного контролю України залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року в адміністративній справі № 340/3345/22ДСК залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.    
   
Суддя - доповідач                                                                      С.Ю. Чумак 

                               суддя                                                            С.В. Чабаненко 

                               суддя                                                            І.В. Юрко