КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 369/2968/22
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/2254/2023
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
31 січня 2023 року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Білич І.М., Коцюрби О.П.,
за участю секретаря судового засідання Хоменко О.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області  від 27 липня 2022 року у складі судді Пінкевич Н.С.,
у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Вишневого відділу Державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 , третя особа: товариства з обмеженою відповідальністю «Юридична компанія «Сагрул» про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсним акту про проведені електронні торги,-
В С Т А Н О В И В :

У лютому 2022 року ОСОБА_2 звернулася у суд із позовом про визнання недійсними електронних торгів з реалізації домоволодіння: житлового будинку пл. 48,1 кв.м., земельна ділянка площею 0,1900 га, К/Н 3222487001:01:003:0244 та земельної ділянки площею 0,0068 га, К/Н 3222487001:01:003:0245, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , які були продані згідно протоколу проведення електронних торгів № 453925 від 16.12.2019 по лоту № 390065, а також визнати недійсним акт про проведені електронні торгів від 16.01.202, виданий ОСОБА_1 у виконавчому провадженні № 33576709. Вирішити питання судових витрат.
 
Позов обґрунтовано тим, що на підставі рішення суду 11 липня 2012 року був виданий виконавчий лист про стягнення з неї заборгованості в розмірі 1 341 638 грн 65 коп. на користь КС «Перший кредитний альянс». Постановою державного виконавця від 23 липня 2012 року відкрито виконавче провадження та прийнято постанову від 30 листопада 2012 року про стягнення виконавчого збору. У подальшому тривалий час виконавцем не вчинялось жодних дій, оскільки у неї відсутнє будь-яке майно.
 
22 жовтня 2019 року державним виконавцем проведено заміну стягувача на ТОВ «Юридична компанія «Сагрул». 
 
01 листопада 2019 року разом зі своєю донькою приїхала до свого домоволодіння в с. Ходосівка, де виявили 8 осіб, які перелізли через паркан та фотографували будинок. На намагання з`ясувати, хто і що вони роблять на приватній території, дані особи сіли в машину та поїхали, про даний випадок подано заяву до правоохоронних органів.
 
У кінці листопада 2019 року позивачу стало відомо про призначення суб`єкта оціночної діяльності для визначення вартості її домоволодіння. Щодо неправомірних дій виконавця, подано до суду скаргу, а також зверталась з заявами до виконавця та ДП «Сетам». Незважаючи на це виконавцем 18 грудня 2019 року проведено торги та визначено переможця  ОСОБА_1 . 
 
За результатами розгляду скарги,  ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11 листопада  2021 року постанову державного виконавця про призначення суб`єкта оціночної діяльності скасовано й визнано неправомірною передачу майна на електронні торги.
 
Вказано, що у порушення вимогу Закону, державний виконавець не направив їй звіт про оцінку майна, який є явно заниженим, що позбавило її права на його оскарження, нею не надавався доступ до об`єкту оцінки домоволодіння, а виконавець не має право самостійно входити без ухвали. Крім того, на час проведення торгів, на домоволодіння накладений арешт в рамках кримінального провадження.
 
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2022 року позов ОСОБА_2 задоволено.
 
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове яким у задоволенні позову відмовити.
 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції грубо порушуючи принципи повноти та всебічності було розглянуто справу виключно на підставі поданих ОСОБА_2 аргументів та доказів, а саме в основу рішення судом першої інстанції було покладено постанову Київського апеляційного суду від 09.02.2022, якою скасовано постанову державного виконавця Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Тарасенка В.О. від 05.11.2019; визнано неправомірними дії державного виконавця  Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Тарасенка В.О. відносно передання на електронні торги, та відповідно встановлено порушення державним виконавцем вимог Закону України «Про виконавче провадження». Тому позовні вимоги в цій частині суд вважав обґрунтованими.
 
При цьому суд першої інстанції окрім того, що не розглядав справу по суті, не надав оцінки та не перевірив тих обставин, що станом на 27.07.2022 - день ухвалення ним оскаржуваного рішення у Верховному Суді було відкрите касаційне провадження за його касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 09.02.2022, а станом  на 25.08.2022 - день виготовлення повного тексту ним оскаржуваного рішення постановою Верховного Суду від 10.08.2022 по справі №2-2262/12 провадження №61-2758св22 було скасовано зазначену постанову.
 
Також вказано, що суд першої інстанції в порушення вимог ст. 251 ЦПК України за період з 23.02.2022 по 27.07.2022 не застосував цю підставу для зупинення провадження по справі, а поспіхом ухвалив оскаржуване рішення, при чому, за неналежне повідомлення апелянта про наявність даної справи з порушенням прав, оскільки місце його реєстрації певний час перебувало в епіцентрі військових дій і чудово розуміючи, що він  не може бути обізнаний про наявність даного судового спору.
 
У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Фадєєва Н.І. в інтересах ОСОБА_2 зазначає, що аргументи відповідача про те, що оскаржуване рішення судом було прийняте поспіхом є безпідставними, оскільки суд мав право ухвалити таке процесуальне рішення на підставі наявних в матеріалах доказів. Отже, суд розглядаючи справу, ухвалив обґрунтоване по суті та законне рішення, яке відповідає нормам матеріального та процесуального права, водночас апеляційна скарга є необґрунтованою. Просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2022 року залишити без змін.
 
Колегія суддів вислухавши адвоката Кононець С.П. в інтересах ОСОБА_1 ,яка просила апеляційну скаргу задовольнити, ОСОБА_2 та її представника адвоката Фадєєву Н.І., які просили залишити апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає її такою, що підлягає задоволенню, з наступних підстав.
 
Представник Вишневого відділу Державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ДП «Сетам» та ТОВ «Юридична компанія «Сагрул» у судове засідання не з`явилися, про дату розгляду справи судом повідомлявся у встановленому законом порядку (а.с. 24-26 т.3), тому колегія суддів  відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу у їх відсутність.
 
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Згідно вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевіряє справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
 
Як убачається з матеріалів справи, заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 30 травня 2012 року в справі № 2-2262/12 за позовом кредитної спілки "Перший кредитний альянс" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором позов задоволено, стягнуто на користь Кредитної спілки "Перший кредитний альянс" заборгованість за кредитним договором в сумі 1 338 419,грн 65 коп. та судовий збір 3219 грн.
 
На виконання рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 30 травня 2012 року в справі № 2-2262/12 було видано виконавчий лист № 2-2262/12 (а.с. 140-141 т.1, 138-139 т.2).
 
23.07.2012 було відкрито виконавче провадження № 33576709 за виконавчим листом  № 2-2262/12 виданим 11.07.2012 (а.с. 140-141, 143 т.1, 74 т.2).
 
Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20 вересня 2019 року задоволено заяву ТОВ "Юридична компанія "Сагрул", замінено стягувача у виконавчому провадженні № 33576709 з виконання виконавчого листа № 2-2262/12, виданого Голосіївським районним судом м. Києва на виконання заочного рішення від 30 травня 2012 року у справі за позовом КС "Перший кредитний альянс" до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, а саме замінено КС "Перший кредитний альянс" на ТОВ "Юридична компанія "Сагрул" (а.с. 153-154 т.2).
 
01 листопада 2019 року постановою головного державного виконавця Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Київській області (далі Києво-Святошинського РВ ДВС ГТУЮ в Київській області) Тарасенка В.О. здійснено опис домоволодіння за адресою:  АДРЕСА_1 , в присутності представника стягувача та двох понятих (а.с. 178-180 т.2).
 
Постановою головного державного виконавця Києво-Святошинського РВ ДВС ГТУЮ в Київській області від 05 листопада 2019 року Тарасенка В.О. призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП № 33576709, а саме ТОВ "Приватна експертна служба", якому запропоновано надати письмовий висновок, звіт про оцінку майна з питань вартості майна (а.с. 186-187 т.2).
 
08 листопада 2019 року ТОВ "Приватна експертна служба" складено звіт, за результатами проведення оцінки вартості домоволодіння та визначено його вартість станом на 08 листопада 2019 року, а саме 535 800 грн (а.с. 120-134 т.2).
 
14 листопада до ДП "СЕТАМ" виконавчою службою було подано заявку на реалізацію арештованого майна ВП № 33576709 (а.с.197-198 т.2).
 
01 листопада 2019 року від ОСОБА_2 до Голосіївського управління поліції було надіслано повідомлення про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, згідно якої 01 листопада 2019 року о 13:30 год. за адресою:  АДРЕСА_1 , невідомі особи проникли на територію земельної ділянки та фотографували земельну ділянку та будинок. Того ж дня ОСОБА_2 було надано пояснення щодо обставин зазначених у заяві (а.с. 41-43 т.1).
 
З відповіді на запит представника позивача  НП ГУ в Київській області № 24/8321су від 27.01.2020 було повідомлено про проведення досудового розслідування за заявою ОСОБА_2 в кримінальному провадженні № 12019110200006354, яке розпочато 26.12.2020 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення ч. 1 ст. 185 КК України, вказане також підтверджується копією витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 46 т.1, 60 т. 2).
 
16.12.2019 представником ОСОБА_2 на ім`я відділу державної виконавчої служби Києво-Святошинського районного управління юстиції подано заяву було подано заяву про утримання від будь-яких дій у виконавчому провадженні ВП № 33576709 в зв`язку з поданням скарги на дії державного виконавця (а.с. 96-97 т.2).
 
16 грудня 2019 року відбулися електронні торги з продажу лоту 390065, яким є домоволодіння за адресою:  АДРЕСА_1 ; в матеріалах виконавчого провадження, наявна копія протоколу № 453925 проведення електронних торгів, згідно якого переможцем електронних торгів з продажу лоту 390065 є ОСОБА_1 , що підтверджується протоколом № 453925 проведення електронних торгів та актом про проведені електронні торги від 16.01.2020 (а.с.66-67, 211-212, 237-239, т. 1).
 
19 грудня 2019 року ОСОБА_2  звернулася до ДП "СЕТАМ" із заявою, у якій просила утриматись від будь-яких дій щодо продажу, оформлення прав власності тощо, так як вказані дії порушуватимуть права законного власника та публічний порядок, оскільки на вказаний об`єкт накладено чотири арешти (а.с. 61 т.2). У відповідь на яку ДП "СЕТАМ" повідомило, що інформаційне повідомлення про лот формується організатором торгів на підставі заявки виконавця, і підстави зупинення електронних торгів відсутні (а.с. 58 т.2).
 
Крім того, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 13 січня 2020 року, згідно якої ОСОБА_2 є власником домоволодіння за адресою:  АДРЕСА_1 , на підставі дубліката свідоцтва про право на спадщину Р № 539 від 13 листопада 2009 року (а.с. 11-12 т.2).
 
Згідно відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, на житловий будинок і земельну ділянку за вказаною адресою накладено заборону відчуження та арешт приватним нотаріусом Кучеренко Н.П., підстава обтяження - лист КС "Перший кредитний альянс" від 03 липня 2007 року. Крім того, на вказаний будинок та земельну ділянку накладено арешт на підставі постанови Солом`янського РУ ГУМВС України в м. Києві від 27 квітня 2010 року, а також на підставі постанов ВДВС Голосіївського РУЮ у м. Києві від 18 серпня 2011 року та ВВДС Києво-Святошинського РУЮ від 30 листопада 2012 року, якою накладено арешт на все майно ОСОБА_2 (а.с. 12-13 т.2).
 
Також встановлено, що постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 09 лютого 2022 року скасовано постанову державного виконавця Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Тарасенка В.О. від 05 листопада 2019 року про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, прийняту у виконавчому провадженні № 33576709; визнано неправомірними його дії відносно передання на електронні торги домоволодіння: житлового будинку пл. 48,1 кв. м, земельна ділянка пл. 0,1900 га., кадастровий номер 32222487001:01:003:0244 та земельна ділянка пл. 0,0068 га. кадастровий номер 32222487001:01:003:0245 за адресою:  АДРЕСА_1 (а.с. 24-40 т. 1).
 
Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 районний суд виходив з того, що оскільки апеляційним судом було встановлено порушення державним виконавцем вимог Закону України "Про виконавче провадження", що не підлягає доказуванню при розгляді даної справи, тому і подальші дії державного виконавця щодо реалізації майна, проведення електронних торгів, видачі акту про проведенні торги, є неправомірними. 
 
Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду, з огляду на таке.
 
Убачається, що ОСОБА_1 в апеляційній скарзі посилався на розгляд справи судом першої інстанції у його відсутність, без повідомлення належним чином про час і дату розгляду справи.
 
Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи проводиться відповідно до вимог ст. ст. 128 - 130 ЦПК України.
 
Частинами 1 - 4 ст. 128 ЦПК України передбачено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка не є обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.
 
Згідно із ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
 
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.
 
Відповідно до ч. ч. 1, 2, 4, 5 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
 
Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
 
У п. 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
 
Разом із тим, в матеріалах справи відсутні докази, що ОСОБА_1 повідомлявся судом про дату, час і місце розгляду справи впродовж усього часу її розгляду судом, оскільки вся поштова кореспонденція, направлена на адресу відповідача, повернута до суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 85, 122,123).
 
Убачається, що відповідно положення ст. 27, 28, ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом було направлено запит до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області. Згідно з отриманою відповіддю ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованим не значиться, для наведення довідки необхідно вказати повну дату народження (а.с. 101).
 
Відповідно до вимог ч. 10 ст. 187 ЦПК України якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Розглядаючи справу, суд першої інстанції на зазначені обставини і вимоги закону уваги не звернув.
 
 Вирішивши спір за відсутності ОСОБА_1 та даних про його належне повідомлення про дату і час судового розгляду, районний суд припустився порушень  прав та законних інтересів учасника розгляду справи, що призвело до ухвалення рішення з порушенням норм процесуального права, неповним з`ясуванням дійсних обставин справи.
 
При цьому апеляційний суд враховує й наступне.
 
У відповідності до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
 
Згідно із статтею 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
 
Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
 
Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.
 
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII в редакції, що була чинною на час розгляду справи судом першої інстанції).
 
Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).
 
Як установлено,  постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 09 лютого 2022 року, ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від  11 листопада 2021року скасовано  та ухвалено нову, якою   скасовано постанову державного виконавця Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Тарасенка В.О. від 05 листопада 2019 року про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, прийняту у виконавчому провадженні № 33576709; визнано неправомірними  дії  державного виконавця відносно передання на електронні торги домоволодіння: житлового будинку пл. 48,1 кв. м, земельна ділянка пл. 0,1900 га., кадастровий номер 32222487001:01:003:0244 та земельна ділянка пл. 0,0068 га. кадастровий номер 32222487001:01:003:0245 за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 24-40 т. 1).
 
Відповідно до матеріалів, 18 лютого 2022 року ОСОБА_1 було подано касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду м. Києва від 09 лютого 2022 року, провадження  у якій відкрито ухвалою Верховного Суду від 23.02.2022.
 
Тобто убачається, що станом на час розгляду справи № 369/2968/22 за позовом ОСОБА_2 в касаційному порядку  переглядалася справа, за наслідками розгляду якої визнано доведеним незаконність дій  державного виконавця, пов`язаних з передачею  домоволодіння на електронні торги.
 
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
 
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України).
  
Таким чином, при з`ясуванні, якими доказами кожна сторона буде обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо невизнаних обставин, суд повинен виходити з принципу змагальності цивільного процесу, за яким кожна сторона несе обов`язки щодо збирання доказів і доказування тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, якщо інше не встановлено процесуальним законом.
 
Ухвалюючи оскаржуване рішення, повний текст якого виготовлено 25 серпня 2022 року, районний суд не дотримався принципу змагальності сторін та у відсутність належного повідомлення відповідача розглянув справу, чим  позбавив його  можливості реалізувати передбачені чинним законодавством права в тому числі й заявити клопотання про зупинення провадження у справі (оголошення перерви).
 
Так, постановою Верховного Суду від 10 серпня 2022 року постанову Київського апеляційного суду від 09 лютого 2022 року, висновки якої на підставі ч. 4 ст. 82 ЦПК України покладено у основу рішення, скасовано й залишено в силі ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_2 .
 
Отже, зазначені обставини виключають висновки щодо неправомірності дій державного виконавця, пов`язаних з оцінкою вартості арештованого майна та його реалізації на електронних торгах, за наслідками проведення яких  переможцем   визнано  ОСОБА_1 (а.с. 218-225 т.2). 
 
Твердження  ОСОБА_2 про  наявність обтяжень на  належне їй домоволодіння, а відтак і неможливість реалізації арештованого майна на електронних торгах,  були предметом дослідження суду касаційної інстанції, які за наслідками розгляду  відхилено  з посиланням на те, що відповідне право у КС «Перший кредитний альянс» виникло раніше, ніж накладений судами арешт, який при цьому був накладений судом в рахунок забезпечення позову КС «Перший кредитний альянс»  до  ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості.
 
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
 
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (ч. 2 ст. 376 ЦПК ).
 
З огляду на викладене апеляційний суд вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено за неповного з`ясування  та недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, порушення норм процесуального права, яке призвело до неправильного вирішення справи, що відповідно до вимог ст. 376 ЦПК України є підставами для його скасування в прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позову із наведених вище підстав.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити.
 
Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2022 року скасувати.
 
Ухвалити по справі нове судове рішення про відмову у позові.
 
Стягнути з ОСОБА_2 на користь  ОСОБА_1 судові витрати пов`язані з оплатою судового збору в сумі 2 978 грн.
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                         
Постанова суду  набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дати складання повного судового рішення. 
 
Повне судове рішення складено 09 лютого 2023 року.

Суддя-доповідач: 

Судді: