ОКРЕМА УХВАЛА

01 лютого 2023 року 

м. Київ

справа №826/10042/17
адміністративне провадження №К/9901/50424/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
головуючого судді Кравчука В.М., суддів Єзерова А.А., Коваленко Н.В., 

за участю секретаря судового засідання Шосенко К.М.,
представника позивача Гайдук О.О., 
представника відповідача Приймак А.В.
розглянув у відкритому судовому засіданні справу 
за касаційною скаргою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.02.2018 (суддя Келеберда В.І.) та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 05.04.2018 (колегія у складі суддів Лічевецького І.О., Земляної Г.В., Мельничука В.П.)
у справі №826/10042/17 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вітес" 
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 
про визнання протиправними та скасування наказів.

УСТАНОВИВ:

1.          09.08.2017 Товариство з обмеженою відповідальністю «Вітес» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування наказів відповідача від 22.03.2017 №65 та від 23.03.2017 №71.
2.          Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.02.2018, залишеною без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 05.04.2018, позов задоволено.
3.          У касаційній скарзі відповідач просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове - про відмову в задоволенні позову.
4.          Ухвалою Верховного Суду від 23.05.2018 було відкрито касаційне провадження.
5.          Судами попередніх інстанцій встановлено, що на підставі листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві №10/26-4/2203/02/2 від 22.03.2017 та доданих до нього документів відповідачем прийнято:
-          наказ № 65 від 22.03.2017 «Про скасування реєстрації декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі (літ. А) по вул. Дніпровська набережна, 2 в Дніпровському районі м. Києва» № КВ083153091707 від 05.11.2015 та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі (літ. А) по вул. Дніпровська набережна 2 в Дніпровському районі м. Києва» № КВ143153372369 від 03.12.2015;
-          наказ № 71 від 23.03.2017 «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція приміщень нежитлової будівлі (ресторану) з існуючою прибудовою» № КВ083163483086 від 13.12.2016.
6.          Листом №10/26-4/2203/02/2 від 22.03.2017 Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві повідомив відповідача про те, що документи, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту на Дніпровській набережній, 2 літера «А» у Дніпровському районі м. Києва, у період з 2011 по 02.12.2015 не видавалися та не реєструвалися. 
7.          Згідно з актом позапланової перевірки додержання вимог містобудівного законодавства від 05.07.2011, проведеної Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м.Києві, будівельні роботи з реконструкції ресторану «Каравела» по вул. Дніпровська набережна, 2 у Дніпровському районі м. Києва виконано без дозвільної документації, а об`єкт експлуатується без прийняття його в експлуатацію.
8.          Відповідно до акту перевірки від 07.10.2016 будівля ресторану «Каравела» перебуває в стані реконструкції, проте відомості про отримання ТОВ «Вітес» документів дозвільного та декларативного характеру, які б давали право на виконання підготовчих чи будівельних робіт, відсутні.
9.          Розглядаючи справу в касаційному порядку, колегія суддів Касаційного адміністративного суду, беручи до уваги встановлені судами попередніх інстанцій обставини, а також проаналізувавши правові норми законів України від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність», від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22.07.2011 за №913/19651, Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.03.2012 №122), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01.06.2011 за №651/19389, Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747), Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 №750) та висновки Верховного Суду щодо їх застосування, виявила порушення законодавства, що потребують виявлення причин та умов, що їм сприяють.
10.          Оскільки містобудівні умови та обмеження на проектування вищевказаного об`єкту уповноваженим органом не надавалися і замовником або проектувальником не отримувалися, то й наведені у скасованих спірними наказами деклараціях дані про відсутність підстав для отримання містобудівних умов і обмежень та про наявність на цей об`єкт затвердженого (належно затвердженого, затвердженого в установленому порядку) проекту є недостовірними, оскільки останній не пройшов процедуру встановлення відповідності проектних рішень вихідним даним на проектування (погодження проекту), до яких законом віднесено й містобудівні умови і обмеження, й не був розроблений з їх урахуванням.
11.          Такі недостовірні дані, наведені замовником у зареєстрованих органом державного архітектурно-будівельного контролю деклараціях, є ознаками самочинного будівництва.
12.          Водночас, Департаментом ДАБК при винесенні оспорюваного наказу, не було враховано те, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ТОВ «Вітес» є власником нежитлової будівлі (літ. А), м. Київ, Дніпровська набережна, будинок 2 (загальна площа 1015 кв.м). 
Колегія суддів, розглянувши цю справу в касаційному порядку, дійшла висновку, що реєстрація декларації про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, а саме - вчинення замовником дій щодо реалізації наданого їй цією декларацією права на проведення будівельних робіт.
13.          З моменту реєстрації відповідачем Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов?язується закінчення будівництва об`єкта містобудування, а також внаслідок реєстрації товариством права власності на новостворений об`єкт містобудування, декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 05.11.2015 та від 03.12.2015 вичерпали дію. Їх скасування не відновлює становища, що існувало до реєстрації декларацій та не припиняє права власності на зареєстрований об`єкт права власності.
14.          Такий висновок відповідає правовій позиції, викладеній, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №465/1461/16-а, від 01.10.2019 №826/9967/18, від 05.06.2019 у справі №815/3172/18, від 23.07.2019 у справі №826/5607/17, від 09.06.2021 у справі №826/2123/18, від 18.06.2021 у справі №420/3572/19.
15.          При цьому, відповідно до ст. 26, ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» завершальним етапом будівництва об`єкта містобудування є реєстрація права власності на такий об`єкт, а документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
16.          Враховуючи вищезазначене, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), скасувавши декларації, які вичерпали свою дію і втратили чинність після завершення будівництва, діяв протиправно і всупереч ст. 19 Конституції України.
17.          Відповідно до висновку Верховного Суду щодо застосування норм права, неодноразово викладеному в постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі №826/12543/16, а також у постанові Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №815/3172/18, від 30.03.2021 у справі №826/5513/17, після реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, у разі наявності визначених законом підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, Департамент ДАБК зобов`язаний звернутися з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта (об`єктів) у порядку, встановленому законом.
18.          Тобто ефективним способом захисту за таких обставин є знесення самочинного будівництва за рішенням суду у разі, якщо Департаментом ДАБК буде доведено, що об`єкт має ознаки самочинного будівництва.
19.          Реєстрація ж права власності на об`єкт самочинного будівництва за особою, що здійснила самочинне будівництво, не змінює правовий режим такого будівництва, як самочинного (висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норм права, викладені у постанові від 07.04.2020 у справі №916/2791/13).
20.          Отже, оформлення права власності на завершений будівництвом об`єкт, який збудований самочинно, не є перешкодою для виконання обов`язків, покладених на уповноважений орган державного архітектурно-будівельного контролю, щодо порушення у встановленому законом порядку питання про знесення такого будівництва та реалізації з цією метою відповідних повноважень, які, окрім іншого, передбачені й нормами ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
21.          Встановлені у цій справі обставини дозволяють стверджувати, що Департамент ДАБК не вжив передбачених законом та обов`язкових до виконання заходів з метою ефективної реалізації своїх повноважень, наявних у нього як у органу державного архітектурно-будівельного контролю. Внаслідок цього виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності залишаються не усунутими, а заходи, спрямовані на подолання таких негативних наслідків, не вживаються.
22.          Відповідно до ст. 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
23.          Зважаючи на виявлені під час розгляду цієї справи порушення закону, а також з огляду на характер причин та умов, які їм сприяли, спричинених цими порушеннями наслідків, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для постановлення у даному випадку окремої ухвали.

Керуючись статями 249, 358, 359 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Повідомити Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про встановлення під час розгляду справи №826/10042/17 порушення вимог містобудівельного законодавства для вжиття невідкладних заходів щодо усунення причин та умов, які сприяли встановленим судом порушенням.
Про вжиті заходи повідомити Верховний Суд не пізніше трьох місяців після надходження окремої ухвали.

Ухвала  набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 02.02.2023.

Суддя                                                                                                              В.М. Кравчук 

Суддя                                                                                                              А.А. Єзеров 

Суддя                                                                                                              Н.В. Коваленко