ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2023 р.	Справа № 480/3100/20	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Калиновського В.А.,
Суддів: Кононенко З.О. ,  Мінаєвої О.М. ,
за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 25.01.2022, головуючий суддя І інстанції: І.Г. Шевченко, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021,  по справі № 480/3100/20
          за позовом         Акціонерного товариства "Сумиобленерго"  
          до         Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг                 
          про визнання протиправним та скасування окремих положень індивідуального акту,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 року по справі                         № 480/3100/20  за позовом акціонерного товариства "Сумиобленерго" (далі - позивач, АТ "Сумиобленерго") до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач, НКРЕКП, Регулятор) про визнання протиправним та скасування окремих положень індивідуального акту позовні вимоги було задоволено частково (т.2 а.с.132-146), зокрема:
- визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2406 від 19.11.2019 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік" в частині затвердження для акціонерного товариства "Сумиобленерго" економічного коефіцієнту прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 класу напруги на рівні 0,0201;
- зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, здійснити для акціонерного товариства "Сумиобленерго" перерахунок економічного коефіцієнту прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 класу напруги на 2020 рік відповідно до вимог п. 3.2 Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №981 від 27.07.2017 в редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.12.2017 №1424, з 1 січня 2020 року.
Крім того, вказаним рішенням було стягнуто на користь акціонерного товариства "Сумиобленерго" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в рахунок повернення сплачений при подачі позову до суду судовий збір 2102,00грн.
У задоволенні іншої частини позовних вимог було відмовлено.
Вказане рішення суду набрало законної сили 30.03.2021 та 24.05.2021 Сумським окружним адміністративним судом було видано виконавчий лист у даній справі про зобов`язання відповідача вчинити дії.
Від позивача до суду надійшла заява, в якій представник позивача просить встановити судовий контроль за виконанням рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 в адміністративній справі № 480/3100/20 та зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, подати до Сумського окружного адміністративного суду звіт про виконання рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 року у адміністративній справі №480/3100/20 у місячний строк з дати прийняття відповідного судового рішення за наслідками розгляду заяви акціонерного товариства «Сумиобленерго» про зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення у справі №480/3100/20 (т.2 а.с.221-225).
Заяву обґрунтовує тим, що відповідач, з метою виконання рішення суду у даній справі, до порядку  денного, розміщеного на офіційному вебсайті Регулятора, засідання НКРЕКП, яке мало відбутися 16.07.2021, було включено перше питання «Про внесення змін до Економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік».
Однак, у зв`язку з тим, що засідання НКРЕКП 16.07.2021 не відбулося, розгляд вищевказаного першого питання було перенесено на 23.07.2021. Але під час засідання Регулятора, що відбувалося 23.07.2021, питання перерахунку Економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік було знято з розгляду.
При цьому, починаючи з 22.10.2021 НКРЕКП провело декілька засідань, на яких ухвалювалися різні рішення, проте до порядку денного жодного з цих засідань боржник навіть не включав питання щодо здійснення перерахунку для AT «Сумиобленерго» ЕКПТВЕ 1 класу напруги на 2020 рік.
Крім того, рішення звернуто до примусового виконання, в межах виконавчого провадження з виконання якого винесено постанову про накладення штрафу на боржника, але вказані заходи також не привели до виконання рішення боржником.
Відтак, наразі рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 у справі №480/3100/20 залишається не виконаним.
Ухвалою Сумського  окружного адміністративного суду від 25.01.2022 року заяву акціонерного товариства "Сумиобленерго" про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення - задоволено частково.
Встановлено Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг строк для подання звіту про виконання рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 у адміністративній справі №480/3100/20 - до 10.03.2022 включно.
У задоволенні іншої частини заяви акціонерного товариства "Сумиобленерго" - відмовлено.
Не погодившись із ухвалою суду від 25.01.2022 року, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він, з посиланням на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить її скасувати та прийняти постанову, якою задовольнити заяву  про встановлення судового контролю за виконанням рішення Сумського  окружного адміністративного суду від 10.12.2020 року по справі № 480/3100/20. Зазначив, що встановити судовий контроль за виконанням рішення суб`єктом владних повноважень - відповідачем у справі суд першої інстанції може лише під час прийняття рішення у справі. Таким чином, судом першої інстанції в порушення норм КАС України, протиправно прийнято та розглянуто клопотання про встановлення судового контролю. Також зазначив, що  НКРЕКП добровільно виконує рішення суду та з метою належного виконання зазначеного рішення суду Регулятор надіслав листи до АТ "Сумиобленерно" від 29.06.2021                    № 7669/17.1.2/7-21 та від 20.07.2021 № 1196/17.1.2/5-21, якими витребувано інформацію для підтвердження розрахунку ЕКПТВЕ, однак станом на момент подання даної заяви відповідь від АТ "Сумиобленерго" в повній мірі не надходила.
В судове засідання сторони не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином.
12.01.2023 представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи. В обгрунтування клопотання представник відповідача зазначив про неможливість забезпечення скаржником належного представництва Комісії у даному судовому засіданні, у зв`язку з чим просив надати можливість приймати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.
Згідно довідки про доставку електронного листа, наявного в матеріалах справи, документ в електронному вигляді "Повістка" було надіслано одержувачу Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в його елктронний кабінет, дата доставлення: 15.12.22 13:23. Отже, відповідач був належним чином повідомлений (більше ніж за 25 днів) про дату та час розгляду справи, призначеної на 12.01.2023 о 13:20.     
Відповідно до ч. 2 ст. 195 КАС України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.
Колегія суддів звертає увагу, що зазначене клопотання направлено на адресу суду 12.01.2023, тобто в день судового засідання,  засобами електронного зв`язку. Проте, вказаний файл не підписаний електронним цифровим підписом, що підтверджується довідкою головного спеціаліста відділу документального забезпечення про відсутність КЕП.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст.167 КАС, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Згідно ч.10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
За приписами статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".
Відповідно до ст. 313 КАС України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні суди повинні організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (SHULGA v. UKRAINE, № 16652/04, § 28, ЄСПЛ, від 02 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у процесі є завданням саме державних органів (MUSIYENKO v. UKRAINE, № 26976/06, § 24, ЄСПЛ, від 20 січня 2011 року).
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).
Враховуючи, що відповідач належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, доказів неможливості направити в судове засідання представника не надав, клопотання про відкладення розгляду справи та призначення її в режимі відеоконференції не містить електронного цифрового підпису, крім того подане з порушенням строків, визначених ч. 2 ст. 195 КАС України, беручи до уваги те, що суд апеляційної інстанції не визнавав участь представника відповідача  обов`язковою та наявність достатніх у матеріалах справи доказів для вирішення справи, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відкладення розгляду справи.  
Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, справа розглядається за відсутності представників сторін.
Згідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, колегія суддів, враховуючи неявку у судове засідання всіх учасників справи,  вважає за можливе фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали  справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).
Задовольняючи частково заяву Акціонерного товариства "Сумиобленерго" про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення,  суд першої інстанції виходив з того, що рішення суду від 10.12.2020 на момент розгляду даної заяви відповідачем не виконано. Отже,  з метою повного захисту прав, свобод та інтересів позивача, суд вважав за необхідне заяву позивача в частині встановлення судового контролю задовольнити та встановити судовий контроль за виконанням рішення в даній справі, зобов`язавши НКРЕКП подати до суду звіт про виконання рішення суду. Разом з тим, щодо строку подання звіту, суд дійшов висновку про необхідінсть зобов`язати НКРЕКП подати до суду звіт про виконання рішення суду до 10.03.2022 включно, оскільки саме такий строк є достатнім для виконання рішення суду.   
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.
Відповідно до ст. 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.
За приписами ч.ч. 2, 3 ст. 14 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Відповідно до ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Так, Конституційний Суд України, розглядаючи справу №1-7/2013, у рішенні від 26.06.2013 року звернув увагу, що вже неодноразово вказував на те, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (п. 2 мотивувальної частини Рішення від 13.12.2012 року № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (п. 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 року № 11-рп/2012).
Право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист.
Отже, обов`язок виконати судове рішення виникає з моменту набрання ним законної сили.
Судом встановлено, що рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 року по справі №  480/3100/20  за позовом акціонерного товариства "Сумиобленерго" (далі - позивач, АТ "Сумиобленерго") до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач, НКРЕКП, Регулятор) про визнання протиправним та скасування окремих положень індивідуального акту позовні вимоги було задоволено частково (т.2 а.с.132-146), зокрема:
- визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2406 від 19.11.2019 "Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік" в частині затвердження для акціонерного товариства "Сумиобленерго" економічного коефіцієнту прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електромережами 1 класу напруги на рівні 0,0201;
- зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, здійснити для акціонерного товариства "Сумиобленерго" перерахунок економічного коефіцієнту прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 класу напруги на 2020 рік відповідно до вимог п. 3.2 Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №981 від 27.07.2017 в редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 27.12.2017 №1424, з 1 січня 2020 року.
Крім того, вказаним рішенням було стягнуто на користь акціонерного товариства "Сумиобленерго" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в рахунок повернення сплачений при подачі позову до суду судовий збір 2102,00грн.
У задоволенні іншої частини позовних вимог було відмовлено.
Вказане рішення суду набрало законної сили 30.03.2021 та 24.05.2021 Сумським окружним адміністративним судом було видано виконавчий лист у даній справі про зобов`язання відповідача вчинити дії.
Позивач, посилаючись на те, що наразі рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 у справі №480/3100/20 залишається не виконаним, звернувся до суду із заявою про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду. 
Судом встановлено, що НКРЕКП, вказуючи про добровільне виконання рішення суду у даній справі, наголошує на тому, що саме з метою належного виконання рішення суду Регулятор надіслав листи до АТ «Сумиобленерго» від 29.06.2021 № 7669 3 7.1.2 7-21 та від 20.07.2021                     № 1196/17.1.2/5-21, якими витребував інформацію для підтвердження розрахунку ЕКПТВЕ, однак, станом на момент подання даної заяви відповідь від АТ «Сумиобленерго» в повній мірі не надходила.
Так, дійсно, НКРЕКП листом від 29.06.2021 № 7669/17.1.2/7-21 витребувало у АТ «Сумиобленерго» інформацію з метою аналізу обсягу розподілу електричної енергії побутовим та непобутовим споживачам за 2016 - 2020 роки (т.3 а.с.5, 13), а листом від 20.07.2021                              № 1196/17.1.2/5-21 - повідомила позивача про те, що не надання інформації на виконання вимог листа від 29.06.2021 НКРЕКП розглядає як ознаки порушення вимог підпункту 7 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов із вжиттям відповідних заходів (т.3 а.с.4, 14).
Судова колегія звертає увагу на те, що вказаними листами Регулятор взагалі не повідомляв АТ «Сумиобленерго» про те, що витребувана інформація необхідна саме для виконання рішення суду у даній справі.
Крім того, у заяві НКРЕКП від 16.07.2021 № 1180/15.2/5-21, адресованій відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (т.3 а.с.15-17), НКРКЕП зазначала про вчинення активних дій щодо виконання рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.12.2020 у справі №480/3100/20, а також про те, що пропонується прийняти постанову НКРЕКП «Про внесення змін до Економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік». Крім того, у заяві, адресованій органу державної виконавчої служби, Регулятор пояснював, що з незалежних від НКРЕКП причин відповідне засідання, на якому повинно прийматися рішення з метою виконання вищевказаного судового рішення, було перенесено та просив відкласти проведення виконавчих дій у зв`язку з необхідністю дотримання процедури, передбаченої Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».
Тобто, звертаючись до органу державної виконавчої служби, НКРЕКП також не вказувало про те, що саме для виконання рішення суду у даній справі потрібна інформація від AT «Сумиобленерго», про надання якої вказувалось у листах НКРЕКП від 29.06.2021 №7669/17.1.2/7-21 та від 20.07.2021 № 1196/17.1.2/5-21.
Відтак, посилання НКРЕКП в апеляційній скарзі на не наданням інформації AT «Сумиобленерго» на виконання листів від 29.06.2021 №7669/17.1.2/7-21 та від 20.07.2021               № 1196/17.1.2/5-21 як на неможливість виконання рішення суду у даній справі є необґрунтованим, а тому суд їх не приймає до уваги.
Жодних інших обґрунтувань на підтвердження своїх заперечень проти заяви позивача про встановлення судового контролю відповідачем не наведено.
При цьому, суд відмічає, що згідно ч.1 ст.14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 №1540-VIII (далі - Закон "Про НКРЕКП") засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу.
Регулятор на своїх засіданнях: розглядає та приймає рішення з питань, що належать до його компетенції; розглядає і схвалює в межах своїх повноважень проекти актів законодавства, пропозиції стосовно вдосконалення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг; приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до його компетенції; затверджує щорічний звіт Регулятора; затверджує регламент Регулятора; розглядає справи про адміністративні правопорушення; розглядає справи щодо видачі ліцензій та дотримання суб`єктами господарювання ліцензійних умов, а також щодо застосування санкцій за порушення ліцензійних умов та законодавства з питань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суміжних ринків.
Перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора.
Разом з переліком питань, що вносяться на розгляд Регулятора, підлягають оприлюдненню на офіційному вебсайті Регулятора проекти рішень Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень (ч.4 ст.14 Закону "Про НКРЕКП").
Згідно ч.5 ст.14 Закону "Про НКРЕКП" голосування на засіданнях Регулятора здійснюється членами Регулятора особисто та самостійно.
Рішення Регулятора вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше чотирьох членів Регулятора, присутніх на засіданні. Кожний член Регулятора має один голос. Член Регулятора, не згодний з прийнятим рішенням, може письмово викласти свою окрему думку, яка додається до такого рішення.
Рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.
Результати засідання Регулятора оформлюються протоколом. Протокол засідання Регулятора оприлюднюється на його офіційному веб-сайті не пізніше п`яти робочих днів з дня його проведення. Якщо до рішення Регулятора була подана окрема думка члена Регулятора, вона розміщується у публічному доступі як невід`ємна частина протоколу.
Регулятор забезпечує онлайн-трансляцію засідань, що проводяться у формі відкритих слухань, на своєму офіційному вебсайті. Зберігання записів таких трансляцій та вільний доступ до них на офіційному веб-сайті забезпечується Регулятором протягом не менше одного року з дня проведення засідання.
Однак, відповідачем не повідомлено суд про те, що після 23.07.2021 (засідання НКРЕКП, на якому питання перерахунку Економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік, включене до переліку питань на засіданні саме з метою виконання рішення у даній справі, було знято з розгляду), в подальшому зазначене питання з метою виконання рішення суду включалось на розгляд Регулятора.
Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що рішення суду від 10.12.2020 на момент розгляду даної заяви відповідачем не виконано.
Відповідно до ч. 1 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
З аналізу зазначених норм законодавства слідує, що КАС України регламентовано право суду застосовувати інститут судового контролю шляхом зобов`язання відповідача подати звіт про виконання рішення суду, визнання протиправними рішень, дій. Для застосування наведених процесуальних заходів мають бути наявні відповідні правові умови.
Законодавець фактично наділив суд повноваженнями контролю за виконанням того, що для суб`єкта владних повноважень передбачив у своєму рішенні адміністративний суд.
Правовою підставою для зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення є наявність об`єктивних підтверджених належними і допустимими доказами підстав вважати, що за відсутності такого заходу судового контролю рішення суду залишиться невиконаним або для його виконання доведеться докласти значних зусиль. При цьому суд, встановлюючи строк для подання звіту, повинен враховувати особливості покладених обов`язків згідно із судовим рішенням та можливості суб`єкта владних повноважень їх виконати.
Колегія суддів вважає хибними доводи апеляційної скарги, що встановити судовий контроль за виконанням рішення суб`єктом владних повноважень - відповідачем у справі суд першої інстанції може лише під час прийняття рішення у справі, з огляду на наступне.  
Норма статті 382 КАС України не містить застереження, що суд може встановити судовий контроль за виконанням судового рішення лише одночасно з ухваленням останнього.
У випадку ухилення боржника – суб`єкта владних повноважень від виконання судового рішення суд може постановити ухвалу про зобов`язання останнього подати звіт і після постановлення рішення у справі, якщо цього потребують обставини справи.
При цьому колегія суддів зазначає, що в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.05.2020 року у справі № 800/320/17 сформульовано правовий висновок про можливість встановлення судового контролю, передбаченого ст. 382 КАС України, після прийняття кінцевого рішення у справі.
Судом встановлено, що боржником рішення суду в повному обсязі не виконано.
Судовий контроль - це спеціальний вид провадження в адміністративному судочинстві, відмінний від позовного, що має спеціальну мету та полягає не у вирішенні нового публічно-правового спору, а у перевірці всіх обставин, що перешкоджають виконанню такої постанови суду та відновленню порушених прав особи - позивача.
Із набранням чинності нової редакції КАС України, законодавцем розширено повноваження суду та надано судам право встановлювати судовий контроль за виконанням судового рішення після ухвалення ним рішення, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що органом влади порушується принцип обов`язковості судового рішення.
Враховуючи викладене, а також те, що рішення суду від 10.12.2020 на момент розгляду даної заяви відповідачем не виконано, з метою повного захисту прав, свобод та інтересів позивача, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно дійшов висновку про задоволення заяви позивача в частині встановлення судового контролю та необхідність встановити судовий контроль за виконанням рішення в даній справі, зобов`язавши НКРЕКП подати до суду звіт про виконання рішення суду.
Щодо строку подання звіту,  колегія суддів вважає обгрунтованим висновок суду першої інстанції про необхідність зобов`язати НКРЕКП подати до суду звіт про виконання рішення суду до 10.03.2022 включно, оскільки саме такий строк суд вбачає достатнім для виконання рішення суду.   
Отже, колегія суддів переглянувши ухвалу суду першої інстанції, вважає, що при її прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.  Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. 
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала Сумського окружного адміністративного суду від 25.01.2022 року по справі  № 480/3100/20 прийнята з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для її скасування не виявлено.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг  залишити без задоволення.
Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 25.01.2022 по справі                               № 480/3100/20  залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		В.А. Калиновський	
Судді	   	З.О. Кононенко    О.М. Мінаєва   	
Повний текст постанови складено  16.01.2023 року