Постанова
Іменем України
 
25 січня 2023 року
м. Київ
 
справа № 234/21492/19
провадження № 61-307св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Ступак О. В. (суддя-доповідач),
суддів:                Гулейкова І. Ю., Олійник А. С., Погрібного С. О., Яремка В. В.,
 
учасники справи:
позивач - Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»,
відповідач - ОСОБА_1 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року у складі судді Переверзевої Л. І. та постанову Донецького апеляційного суду 
від 30 листопада 2021 року у складі колегії суддів: Кішкіної І. В., Корчистої О. І., Халаджи О. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій
 
У грудні 2019 року Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі - АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1  про стягнення заборгованості за електричну енергію.
 
Позов обґрунтований тим, що відповідач є споживачем послуг за адресою: 
АДРЕСА_1 . 28 січня 2019 року представниками ОСР за вказаною адресою виявлено та зафіксовано в акті порушення, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку; змонтована розетка зі скритою електропроводкою; при включенні навантаження у вказану розетку (електрочайник) диск лічильника не обертається; при відключенні запобіжника напруга в розетці присутня; електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується; виявити представники постачальника електроенергії при проведенні контрольного огляду приладу обліку не мали можливості; споживачу продемонстровано порушення; відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення; споживач не надав доступу часткового демонтажу конструкцій для виявлення місця самовільного підключення.
 
На підставі акта про порушення Правил від 28 січня 2019 року № 226682 відповідачці відповідно до вимог Методики нараховано суму необлікованої електричної енергії у розмірі 23 028,05 грн. Станом на теперішній час заборгованість не сплачена.
 
Посилаючись на ці обставини, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» просило стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку, у сумі 23 028,05 грн.
 
06 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду із зустрічним позовом до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», в якому просила визнати незаконним та скасувати рішення комісії Краматорського району електричних мереж АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» щодо розгляду акта про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) Краматорського РЕМ, оформлене протоколом від 28 лютого 2019 року № 466 про проведення за актом про порушення від 28 січня 2019 року № 226689 розрахунку суми недорахованої електроенергії за період із 17 листопада 2017 року до 28 січня 2019 року згідно 
з пунктами 3.5, 3.3 Методики у сумі 23 028,05 грн.
 
Зустрічний позов обґрунтовано тим, що 28 січня 2019 року працівниками Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснено огляд належного їй будинку та за результатами складено акт про порушення № 226689, зі змістом якого вона не ознайомлювалась, підписала його під тиском працівників позивача, не розуміючи суті виявленого порушення. Факт порушення відповідачка не визнає, вважає акт незаконним, зважаючи на порушення порядку при його складанні. Зазначає, що акт про порушення розглянуто не правомочною комісією, так як згідно з розпорядженням начальника Краматорського РЕМ від 21 січня 
2019 року № 59 створено комісію у Краматорському РЕМ АТ «Донецькі електромережі», яка згідно з найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Вважає, що оскаржуваний акт про порушення складений працівниками Краматорського РЕМ безпідставно та з грубим порушенням норм чинного законодавства; прийняте рішення, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ від 28 лютого 
2019 року № 466 здійснено всупереч вимог чинного законодавства, є незаконним та таким, що порушує її права.
Зазначає, що 11 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 (ПРРЕЕ). Вдночас після набрання чинності ПРРЕЕ, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 20 червня 2018 року № 502 «Про затвердження переліку постанов Кабінету Міністрів України», з 26 червня 
2018 року втратили чинність Правила користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 
1999 року № 1357. Згідно з пунктом 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до пункту 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 
від 04 травня 2006 року № 562, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Відповідно до пункту 4.2 Методики, акт про порушення оформляється згідно 
з формою, наведеною в додатку 3. У той же час, норми Методики не містять умов про можливість оформлення актом про порушення установленої форми для фіксації виявлених порушень ПРРЕЕ. Отже, на момент нібито виявленого 28 січня 2019 року працівниками Краматорського РЕМ порушення ПРРЕЕ за місцем проживання споживача ОСОБА_1 нормами законодавства не встановлено установленої форми акта про порушення як документа, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, що передбачено вимогами пункту 1.1.2 ПРРЕЕ. Лише Постановою НКРЕКП від 18 липня 
2019 року № 1525, що набрала чинності 27 липня 2019 року, внесені зміні в ПРРЕЕ, зокрема у пункт 8.2.5 ПРРЕЕ, які з 27 липня 2019 року викладені 
у такій редакції: «У разі виявлення …порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення 
у присутності споживача …оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил…». Також цією постановою НКРЕКП № 1525 затверджено форму акта про порушення, наведену у додатку 8 до ПРРЕЕ. Таким чином, складання 28 січня 2019 року працівникам Краматорського РЕМ акта про порушення № 226689 здійснено з грубим порушенням порядку, визначеному ПРРЕЕ. Оскільки після набрання 11 червня 2018 року чинності ПРРЕЕ втратили чинність ПКЕЕ та ПКЕЕН, тому правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, фактично були відсутні. Будь-яких інших нормативних документів, що регламентували порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, станом на час складання акта про порушення та на час розгляду цього акта комісією Краматорського РЕМ, не існувало. Таким чином, вважає, що рішення комісії Краматорського РЕМ, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ від 28 лютого 2019 року № 466, фактично є незаконним, оскільки для обчислення обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії за актом про порушення № 226689 комісією застосована Методика, норми якої не містять умов про можливість її положень внаслідок порушення ПРРЕЕ. Також, працівниками Краматорського РЕМ не виявлено місце самовільного підключення електропроводки, так і не виявлена сама самовільна проводка, тому комісія не може використовувати акт про порушення як доказ порушення ПРРЕЕ споживачем ОСОБА_1 . Крім того, у позивача взагалі відсутнє право, а також технічна можливість здійснювати демонтаж конструкцій будинку. Також, обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії за актом про порушення № 226689 обчислені 
з істотними порушеннями вимог чинного законодавства України, зокрема положень ПРРЕЕ та Методики, а тому є недійсними і не підлягають відшкодуванню. Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта про порушення здійснено з грубим порушенням Методики 
в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.
 
Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 
2021 року у задоволенні позовних вимог АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за електричну енергію відмовлено. Зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії задоволено. Визнано незаконним та скасовано рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з розгляду акта про порушення ПКЕЕ для населення, яке викладено у протоколі засідання комісії від 28 лютого 2019 року 
№ 466 про проведення за актом про порушення від 28 січня 2019 року № 226689 розрахунку суми недорахованої електричної енергії за період із 17 листопада 
2017 року до 28 січня 2019 року, згідно з пунктом 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією та визначення вартості недорахованої електричної енергії, у сумі 23 028,05 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
Рішення мотивоване тим, що як на час складання акта про порушення від 28 січня 2019 року, так і на час розгляду комісією Краматорського РЕМ 28 лютого 
2019 року цього акта ПКЕЕН втратили чинність та набрали чинність ПРРЕЕ, факт порушення яких зі сторони відповідачки й був зафіксований представниками позивача. У цьому випадку Методика не застосовується, оскільки вона регулює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ та ПКЕЕН. Тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ.
 
Постановою Донецького апеляційного суду від 30 листопада 2021 року апеляційну скаргу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» залишено без задоволення, рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року - без змін.
 
Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції про те, що в акті та рішенні комісії Краматорського РЕМ зафіксовані порушення споживачем ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, проте застосована Методика не містить норм та умов про застосування її положень до порушень споживачами ПРРЕЕ, тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування цієї Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_1 . ПРРЕЕ.
 
Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи
 
У грудні 2021 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року та постанову Донецького апеляційного суду 
від 30 листопада 2021 року, в якій просить скасувати рішення суду першої та апеляційної інстанцій, а справу направити на новий розгляд, обґрунтовуючи свої вимоги неправильним застосуванням судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що суди в оскаржуваних судових рішеннях не врахували висновки щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладені у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2020 року у справі 
№ 908/384/19, від 17 лютого 2020 року у справі № 906/941/18, від 05 березня 
2020 року у справі № 904/262/19, від 21 січня 2021 року у справі № 923/104/20, 
від 13 квітня 2021 року у справі № 925/229/20, від 18 травня 2021 року у справі 
№ 923/402/19, від 26 липня 2021 року у справі № 908/97/20, від 18 жовтня 
2021 року у справі № 369/2845/19. Також, у касаційній скарзі як на підставу для оскарження судових рішень представник заявника посилається на пункт 4 
частини другої статті 389 ЦПК України (якщо судове рішення оскаржується 
з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу), 
а саме: суди попередніх інстанцій не дослідили зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу (пункт 1 частини третьої статті 411 ЦПК України).
 
У червні 2022 року ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 подала до суду відзив на касаційну скаргу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», в якому заявниця просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки доводи, викладені у касаційній скарзі не спростовують правильних, законних та обґрунтованих висновків судів першої та апеляційної інстанцій.
 
Позиція Верховного Суду
 
Статтею 400 ЦПК України встановлено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги у межах, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
 
Встановлені судами обставини
 
ОСОБА_1 є власницею та мешкає у будинку 
АДРЕСА_1 , та на підставі особового рахунку № НОМЕР_1 , оформленого на її померлу бабу ОСОБА_3 , є споживачем електричної енергії, постачання якої здійснюється АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».
 
28 січня 2019 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за зазначеною адресою виявлено та актом від 28 січня 2019 року № 226689 зафіксовано порушення: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку; змонтована розетка зі скритою електропроводкою; при включенні навантаження у вказану розетку (електрочайник) диск лічильника не обертається; при відключенні запобіжника напруга в розетці присутня; електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується; виявити порушення представники постачальника при проведенні контрольних оглядів приладу не мали можливості; споживачу продемонстроване порушення; відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення; споживач не надав доступу часткового демонтажу конструкцій для виявлення місця самовільного підключення.
 
Також акт містить схему підключення із зазначенням самовільного підключення, 
з визначенням перерізу (2,5 мм кв.), що встановлено штангенциркулем ШЦ-1-125 (№ 71100208), повіреним 21 травня 2018 року. В акті вказано, що комісія позивача буде розглядати вказаний акт про порушення 28 лютого 2019 року. Підпис ОСОБА_1 біля її прізвища у відповідній графі зазначеного акта відсутній, та міститься нижче в графі «з актом про порушення ознайомлені свідки (за наявності)».
 
Отже, ОСОБА_1 була присутня при складанні оскаржуваного акта, їй під підпис вручена копія акта № 226689, що підтверджує дотримання пункту 8.2.5 ПРРЕЕ.
 
Відповідно до протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ від 28 лютого 
2019 року № 466 на підставі акта про порушення Правил від 28 січня 2019 року 
№ 226689 відповідачці, відповідно до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, нараховано суму необлікованої електричної енергії у розмірі 23 028,05 грн. ОСОБА_1 була присутня на засіданні комісії, що підтверджується її підписом, який міститься в протоколі, станом на цей час сума заборгованості не сплачена.
 
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, виходив із того, що в акті та рішенні комісії Краматорського РЕМ зафіксовані порушення споживачем ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, проте застосована Методика не містить норм та умов про застосування її положень до порушень споживачами ПРРЕЕ, тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування цієї Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_1 ПРРЕЕ.
 
Верховний Суд не погоджується з такими висновками з огляду на таке.
 
Правове обґрунтування
 
Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
 
Частиною першою статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» 
у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено що оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність 
з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії, крім випадків, визначених частиною одинадцятою цієї статті.
Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затверджені постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
 
Згідно з пунктом 1.2.7 глави 1.2 розділу І ПРРЕЕ постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу (додаток 5 до цих Правил) та укладається в установленому цими Правилами порядку.
 
Відповідно до підпункту 20 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
 
Згідно з підпунктом 3 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.
 
Відповідно до пункту 8.2.4 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
 
Згідно з пунктом 8.2.5 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
 
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення 
з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
 
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
 
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
 
Відповідно до пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
 
Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.
 
Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
 
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
 
Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122 (далі - Порядок № 122), визначено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.
 
Розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснюється за встановленими для відповідної групи споживачів тарифами, що діяли у період порушення.
На підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати.
 
Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 
30 днів після отримання рахунка.
 
У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку.
 
Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.
 
Згідно з пунктом 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, яка втратила чинність 27 липня 2019 року, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.
 
Відповідно до підпункту 6 пункту 2.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, 
з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку.
 
Пунктом 2.4 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень ПКЕЕ, зазначених у підпунктах 1-4, 6 пункту 2.1 Методики, та за умови наявності договору про постачання електричної енергії для потреб струмоприймачів (електроустановок), щодо яких виявлено порушення (далі - Договір), зазначених 
у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості електричної енергії відповідно до виставлених споживачу за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення. У разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, сума до сплати має бути зменшена на величину вартості оплаченої електричної енергії. В інших випадках споживачу виписується рахунок на всю розраховану суму.
 
Відповідно до пункту 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. 
У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається 
з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.
 
Положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Суди, вирішуючи спір, виходили із того, що Методика, яка була застосована при визначені вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення позивачкою ПРРЕЕ не може бути застосована, оскільки регулює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ та ПКЕЕН, які втратили чинність, тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ.
 
Водночас суди не врахували те, що акт про порушення складено з дотриманням вимог чинного законодавства, зазначено зміст виявленого правопорушення та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та суми завданих споживачкою збитків і відповідачка підписала акт про порушення та не висловлювала незгоди із зазначеними у ньому обставинами, що підтверджує факт самовільного підключення споживачки до електричної мережі. Акт про порушення розглянуто комісією, яка встановила, що останній відповідає вимогам ПРРЕЕ. Тож комісією прийнято рішення про притягнення споживачки до відповідальності та нарахування завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитківна підставі Методики.
 
На момент виникнення спірних правовідносин була чинною постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 
2006 року № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (зі змінами), термін її дії не визначався; скасування цього нормативно-правового акта шляхом видання спеціального припису про втрату цим актом чинності не було; визнання постанови за рішенням адміністративного суду або Конституційного Суду України неконституційною або нечинною внаслідок невідповідності закону чи іншому нормативно-правовому акту вищої юридичної сили не було. Таким чином, спірні правовідносини врегульовані крім іншого, й вказаною постановою.
 
Нормативно-правові акти про внесення змін до зареєстрованих нормативно-правових актів, а також акти про втрату чинності зареєстрованих нормативно-правових актів підлягають державній реєстрації в установленому законодавством порядку (пункт 3 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до органів юстиції та проведення їх державної реєстрації, затвердженого Мінюстом України 12 квітня 2005 року, із змінами).
 
Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18 липня 2019 року № 1525, визнано такою, що втратила чинність, постанова Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (зі змінами). Визначено, що оператору системи передачі та операторам систем розподілу визначати вартість необлікованої електричної енергії, спожитої споживачами у періодах (місяцях), що передували 01 січня 2019 року, залежно від категорії споживачів за тарифами на електричну енергію для населення або роздрібними тарифами на електричну енергію, які діяли у відповідні періоди (місяці).
 
Оскільки Методика, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, була чинною на момент складання акта про порушення від 28 січня 2019 року № 226689 та прийняття рішення комісією Краматорського РЕМ від 28 лютого 2019 року № 466, то саме ця Методика підлягала застосуванню при розрахунку вартості необлікованої електроенергії комісією Краматорського РЕМ на підставі вказаного акта.
 
Тож у зв`язку з наведеним, суди, вирішуючи спір про нарахування енергопостачальником споживачу плати за недовраховану електроенергію внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, які вчинено до 18 липня 2019 року, повинні застосовувати Методику.
 
Висновки суду апеляційної інстанції про те, що Методика не містить норм та умов про застосування її положень до порушень споживачами ПРРЕЕ, тому у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування цієї Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, є помилковими, оскільки ПРРЕЕ доповнено новою Главою 8, яка регулює питання визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ, 18 липня 2019 року, тобто одночасно зі скасуванням Методики.
 
Отже, доводи заявника, що стали підставою для відкриття касаційного провадження в частині неврахування висновків щодо застосування норми права 
у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду у справі 
№ 904/262/19, від 13 квітня 2021 року у справі № 925/229/20, від 26 липня 
2021 року у справі № 908/97/20, від 18 жовтня 2021 року у справі № 369/2845/19, знайшли своє підтвердження.
 
З урахуванням того, що Верховний Суд переглядає справи виключно з підстав 
і в порядку, що встановлені ЦПК України, і не має можливості встановлювати обставини, які не були встановлені в рішенні, а суди не дослідили зібрані у справі докази та не встановили обставин, які мають вирішальне значення для розгляду цього спору, справу необхідно направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
За приписами частин третьої, четвертої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази; або суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.
 
Оскільки доводи касаційної скарги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» знайшли своє підтвердження, а фактичні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, судами повністю не встановлено, що призвело до неправильно застосування норм матеріального права, тому рішення судів першої та апеляційної інстанцій не відповідають вимогам статті 263 ЦПК України щодо законності 
й обґрунтованості, що в силу вимог статті 411 ЦПК України є підставою для їх скасування з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
Розподіл судових витрат
 
Відповідно до статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції в постанові 

розподіляє судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.
 
Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
 
Оскільки судом касаційної інстанції у цій справі скасовано судове рішення 
з передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції, а розподіл судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат,тому Верховний Суд не здійснює розподіл судових витрат.
 
Керуючись статтями 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольнити частково.
 
Рішення Краматорського міського суду Донецької області від 31 серпня 2021 року та постанову Донецького апеляційного суду від 30 листопада 2021 скасувати, справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                                          О. В. Ступак
 
Судді:                                                                                               І. Ю. Гулейков
 
                                                                                                                                   А. С. Олійник
 
                                                                                                        С. О. Погрібний
 
                                                                                                        В. В. Яремко