Постанова
Іменем України
 
17 січня 2023 року              
 
м. Київ
 
провадження № 22-ц/824/362/2023
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді: Мазурик О. Ф. (суддя-доповідач),
суддів: Желепи О. В., Кравець В. А., 
за участю секретаря Ратушного А. В.,
 
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 
 
на ухвалу Подільського районного суду м. Києва 
 
від 30 червня 2022 року про скасування заходів забезпечення позову
 
у цивільній справі №758/1319/18 Подільського районного суду м. Києва
 
за позовом ОСОБА_1 
 
до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовської Валентина Сергійовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Скульської Тетяни Анатоліївни,
 
про визнання протиправними дій державного реєстратора та скасування рішення
 
У С Т А Н О В И В:
В січні 2022 року відповідач ОСОБА_3 , посилаючись на те, що рішенням Подільського районного суду м. Києва від 25.02.2021, яке 23.12.2021 набрало законної сили, відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 , але не вирішено питання про скасування заходів забезпечення позову, звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28.03.2018.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року клопотання  ОСОБА_3 задоволено та скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28.03.2018.
 
Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на те, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлена з порушенням норм процесуального права; судом не надано відповідної оцінки доказам та проігноровано певні обставини справи.
 
Як на підставу скасування ухвали ОСОБА_1 посилався на те, що суд першої інстанції вирішив питання про скасування заходів забезпечення позову без його присутності, незважаючи на заяву  позивача про відкладення розгляду справи у зв'язку з введенням на території України з 24.02.2022 воєнного стану.
 
Також, як на підставу скасування ухвали суду про скасування заходів забезпечення позову, позивач в апеляційній скарзі зазначив обставини та норми матеріального права, на якій посилався в своїй позовній заяві про визнання протиправними дій державного реєстратора та скасування рішення.
 
За наведених обставин, просив скасувати ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 30.06.2022, а також ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
 
Позивач ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився.
 
Відповідачі, належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Від представника відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд справи без їх участі.
 
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та їхніх представників.
 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження та вимог, що заявлялися в суді першої інстанції, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. 
 
Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив із наявності правових підстав для скасування заходів забезпечення позову.
 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його правильним, з наступних підстав.
 
Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
 
Частиною 9 статті 158 ЦПК України визначено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.
 
У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду (ч. 10 ст. 158 ЦПК України).
 
Отже, законодавцем визначено, що у разі звернення до суду учасника справи із заявою про скасування заходів забезпечення позову, з'ясуванню підлягає питання, який позов забезпечено та як вирішено спір, а саме задоволено чи відмовлено в задоволенні позову.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28 березня 2018 року за заявою ОСОБА_1 вжито заходів забезпечення позову до подання позовної заяви та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 76415280000), яка належить на праві власності ОСОБА_3 .
Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 25 лютого 2021 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 23 грудня 2021 року, в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
Отже рішення Подільського районного суду м. Києва від 25.02.2021 набрало законної сили 23.12.2021.
 
З матеріалів справи також вбачається, що відповідач ОСОБА_3 неодноразово подавав до суду заяву про скасування заходів забезпечення позову, у задоволенні яких йому було відмовлено.
 
20 січня 2022 року відповідач ОСОБА_3 третій раз звернувся із заявою про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що ОСОБА_1 відмовлено в задоволенні позову, рішення про відмову в задоволенні позову набрало законної сили, але заходи забезпечення позову судом не скасовано.
 
Сукупність вищезазначених обставин та положень закону приводить до висновку, що суд першої інстанції у відповідності до вимог, передбачених ст. 158 ЦПК України, дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для скасування заходів забезпечення позову.
 
Апеляційна скарга не містить доводів щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права, якими врегульовано порядок скасування заходів забезпечення позову.
 
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 посилався на те, що питання про скасування заходів забезпечення позову вирішено за його відсутності, тоді як він подавав заяву про відкладення судового засідання.
 
Колегія суддів вважає, що такі доводи апеляційної скарги не є підставою для скасування ухвали суду, з огляду на наступне.
 
З матеріалів справи вбачається, що 18 січня 2022 року ОСОБА_3 подав до суду клопотання про скасування заходів забезпечення позову.
 
Судом прийнято до свого провадження клопотання про скасування заходів забезпечення позову та призначено судове засідання на 24.02.2022.
 
За день до судового засідання - 23 лютого 2022 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкладення судового засідання, призначеного на 24.02.2022.
 
Суд заяву ОСОБА_1 задовольнив та відклав судове засідання на 30.06.2022.
 
22 червня 2022 року ОСОБА_1 подав заяву про відкладення судового засідання, призначеного на 30.06.2022, посилаючись на введення в Україні воєнного стану.
Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції врахував заяву             ОСОБА_1 від 22.06.2022 про відкладення судового засідання та водночас ухвалив проводити розгляд клопотання за його відсутності, оскільки позивач належним чином повідомлений про судове засідання, причина його неявки визнана неповажною та за приписами статті 158 ЦПК України його неявка не є перешкоджає для розгляду клопотання.
Таким чином, доводи апеляційної скарги, що суд розглянув клопотання про скасування заходів забезпечення позову без присутності ОСОБА_1 не вказують на порушення судом норм процесуального права, а відтак і не є підставою для скасування ухвали суду.
 
Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що скаржник за наслідками перегляду судового рішення першої інстанції, яким вирішено процесуальне питання, просив скасувати рішення суду за наслідками розгляду справи по суті.
 
Фактично доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з рішенням суду про відмову в задоволенні позову, тоді як позивач оскаржує ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.
За вказаних обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвалу про скасування заходів забезпечення позову судом постановлено з дотриманням норм процесуального закону.
Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
 
На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України
 
                                               П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
 
Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року - залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий                                                                                                           О. Ф. Мазурик

Судді                                                                                                                       О. В. Желепа

                                                                                                                                 В. А. Кравець