ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/13923/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Лапій С.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 року                                                                                          м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача:                                                                                                                            Кузьмишиної О.М.,
суддів:                                                                                                                                                                     Кобаля М.І., Костюк Л.О., 
при секретарі судового засідання Кузьмич М.Б.,
за участі:
позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
представника позивачів Гук Н.В.,
представника відповідача Горбатюк І.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа - головний архітектор проекту Васильцова Тетяна Олександрівна, про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, в якому просять:
- визнати протиправним та скасувати рішення Боярської міської ради від 25.06.2020  №68/2547  «Про затвердження генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області»;
-  визнати протиправним та скасувати рішення Боярської міської ради від 16.10.2020  №70/2706  «Про затвердження плану зонування території міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області».
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень не враховано зауваження та пропозиції позивачів, чим порушено право на участь у громадських обговореннях містобудівної документації, що призвело до порушення встановленого законом порядку прийняття оскаржуваних рішень.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2022 року  у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.  
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивачі подали спільну апеляційну скаргу, в якій просять скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити  позовні вимоги. 
В апеляційній скарзі апелянти зазначають, що в процесі розгляду справи судом першої інстанції грубо порушено норми процесуального та матеріального права, зокрема, незаконно зупинено провадження у справі, не розглянуто заявлений відвід судді, проігноровано норми права, на які посилалися позивачі, не наведено мотивів відхилення усіх доводів та аргументів.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі №320/13923/20, призначено справу до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні.
Від Боярської міської ради Київської області надійшов письмовий відзив від 21.03.2023, з якого вбачаються доводи на спростування аргументів апелянтів, відповідач вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін. 
В судовому засіданні позивачі, їхній представник та представник відповідача надали свої пояснення, обмінялися запитаннями, підтримали свої позиції стосовно апеляційної скарги.
Відповідно до  статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою та не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції слід залишити без змін з наступних підстав.
          Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачі проживають у м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області.
Рішенням від 07.02.2019 № 54/1851 Боярська міська рада Києво-Святошинського району Київської області вирішила розробити генеральний план міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області.
Між  ВК Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області (замовник) та ДП «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» (виконавець) укладено договір на виконання містобудівної документації  від 10.04.2019 № 2019-17/102.
Боярська міська рада Києво-Святошинського району Київської області 24.10.2019 оприлюднила заяву про визначення обсягу звіту СЕО до проекту генерального плану та повідомлення про оприлюднення цієї заяви.
Заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області містить інформацію про:
1.Замовник.
2.Вид та основні цілі документа державного планування (далі-ДДП), його зв`язок з іншими ДДП.
3.Якою мірою документ державного планування визначає умови для реалізації видів діяльності або об`єктів, щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля (у тому числі щодо визначення місцезнаходження, розміру, потужності або розміщення ресурсів).
4.Ймовірні наслідки, зокрема:
-для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;
-для територій з природоохоронним статусом;
-транскордонні наслідки для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.
5.  Виправдані альтернативи, які необхідно розглянути, у тому числі якщо ДДП не  буде затверджено.
6.  Дослідження, які необхідно провести, методи і критерії, що використовуватимуться під час стратегічної екологічної оцінки.
7.  Заходи, які передбачається розглянути для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування.
8.  Пропозиції щодо структури та змісту звіту про стратегічну екологічну оцінку.
9.Орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, та строки їх подання.
До Боярської міської ради 04.11.2019 від мешканців міста Боярки надійшли зауваження та пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки.
У зверненні мешканці просили врахувати наступні фактори:
-зменшення території для рекреації, і отже - збільшення антропогенного навантаження на територію парку  за рахунок мешканців міста, які оселяться в побутових житлових будинках  на території глибоко інтегрованої в масив зелених насаджень парку;
-дослідити зміни якості парку як об`єкту, що продукує кисень, поглинає пил та шум;
-врахувати, як це вплине на ущільнення ґрунту, на запилення, задимлення, світлове та шумове забруднення території, на природні та рекреаційні якості парку;
-дослідити зміни температури та вологості повітря в усі сезони, забрудненість повітря газами від автотранспорту та підвищеної людської життєдіяльності  у зв`язку з пропонованим розміщенням житлового комплексу та багатоповерхового паркінгу;
-врахувати, як це вплине на водний режим території (доступність води для рослинності та тваринного світу), на природні якості парку;
-врахувати, як забудова вплине на освітлення парку  які його частини зазнають затінення, як  це вплине на природні якості парку;
-дослідити зазначені зміни якості парку як об`єкту, який є оселищем для осілих та мігруючих птахів, інших представників живої природи;
-дослідити, як забудова вплине на естетичну цінність парку;
-оскільки в парку громадяни мають можливість задовольнити естетичні потреби у спогляданні флори та фауни, покращити здоров`я, позбавитись психологічного  стресу, поспілкуватись одне з одним  врахувати цінність парку для психічного здоров`я людини;
-врахувати, що парк має особливе значення для людей, які не можуть користуватись іншими локаціями через обмежені можливості  фінансові або фізичні  у пересуванні містом  матерів з дітьми на візочках, підлітків, людей з обмеженою мобільністю через вік або здоров`я тощо;
-яким чином мешканцям буде компенсовано втрату можливості організовано займатись фізичною культурою  адже на цих ділянках раніше систематично планувалась побудова спортивного комплексу;
-оцінити сукупний вплив перерахованих факторів на фізичне та психічне здоров`я учнів,  які у великій кількості щодня йдуть до ліцею «Престиж» (ЗОШ № 5) вздовж парку та безпосередньо через парк;
-оцінити сукупний вплив перерахованих факторів на фізичне та психічне здоров`я існуючого населення, яке користується парком для відпочинку;
-оцінити сукупний вплив перерахованих факторів на фізичне та психічне здоров`я населення, хто проживає в межах пішохідної досяжності до парку;
-врахувати, на які прилеглі до парку території буде розповсюджуватися вищезазначені  впливи;
-вищезазначені впливи мають бути оцінені в розрізі сезонів року;
-описати ці впливи в середньостроковій та довгостроковій перспективі;
-розглянути альтернативні варіанти  відмова від житлової забудови/відмова від будь-якої забудови, будівництво спортивного комплексу, об`єкту культурного призначення, закладу харчування;
-описати, яким чином БМР буде стежити та запобігати шкоді навколишньому середовищу та здоров`ю мешканців;
-надати резюме у форматі, зрозумілому для широкої аудиторії.
Листом  від 03.12.2019 № 02-5/БЗ/49-1136.2 «Про зауваження та пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки» відповідач повідомив, що зауваження та пропозиції, викладені  у зверненні, стосуються не заяви про визнання обсягу стратегічної екологічної оцінки, а  звіту про стратегічну  екологічну  оцінку, матеріали якого ще не були оприлюднені відповідно до  ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку».
Окрім того, ОСОБА_1   07.11.2019 звернулася до Боярської міської ради  із зауваженнями та пропозиціями щодо  заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки від 24.10.2019.
Як зазначає позивачка у зверненні, 24 жовтня на сайті міської ради з`явилася заява про визначення обсягу дослідження стратегічної екологічної оцінки (CEO) нового Генерального плану міста. З огляду на те, що замовник забезпечує складання звіту про CEO після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу CEO та наданих органами, зазначеними у  статтях 6-8 цього Закону,  просимо у Звіті із CEO відповідні розділи викласти із врахуванням  такого:
1. Під час опису змісту та основних цілей документа державного планування (Генплану) та його зв`язок з іншими документами державного планування - викласти у формі порівняльної таблиці. У таблиці співставити цілі, викладені у національних документах стратегічного планування, в чинній стратегії розвитку Київської області, стратегії розвитку м. Боярка та прилеглих територій, в Проекті Генплану від 2017 (проектовано Діпромісто) та Проекті Генплану від 2019 (проектовано НДПІ містобудування).
2. Під час опису характеристики поточного стану довкілля, у тому числі здоров`я населення, та надати прогнозні зміни цього стану, якщо документ державного планування не буде затверджено (нульовий варіант) - надати посилання на джерела, які містять цю інформацію за адміністративними даними, статистичну інформацію, а також, за відсутності такої інформації - провести нові дослідження щодо:
-  стану атмосферного повітря, зокрема - на забруднюючі речовини, які утворюються промисловістю, автотранспорту та внаслідок діяльності населення;
- шумового забруднення;
- показники кількості озелення, та оцінити дінаміку цих показників за умови незатвердження документу державного планування, та як буде збережено режим зелених зон в межах закріплених за ними територій;
- стан біорізноманіття;
- забезпечення гігієни територій, обсяги утворення та переробки побутових, будівельних та промислових відходів; поводження з відходами IIII класів небезпеки;
- стан каналізації та споруд зливної каналізації, ефективність роботи очисних споруд;
- забруднення водних об`єктів скидами забруднюючих речовин промисловими підприємствами, підприємствами ЖКГ, лікарнями;
- рівень захворюваності (за віком та классом хвороб);
- рівень екологічної культури представників влади, бізнесу та населення;
- комфорт пересування в межах міста, та до місць роботи мешканців міста.
3. Під час опису характеристики стану довкілля, умов життєдіяльності населення та стану його здоров`я на територіях, які, ймовірно, зазнають впливу - надати прогнозні зміни цього стану, з посиланням на джерела, які містять цю інформацію (за адміністративними даними, статистична інформацію, провести нові дослідження), якщо документ державного планування буде затверджено:
- навести порівняльні таблиці зміни площ та цільового використання земельних ділянок за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень;
- зміни стану атмосферного повітря, зокрема, на забруднюючі речовини, які будуть утворюватися промисловістю, автотранспортом та внаслідок діяльності населення;
- зміни шумового забруднення;
- зміни показників кількості озелення, та оцінити дінаміку цих показників;
- стан біорізноманіття;
- забезпечення гігієни територій, обсяги утворення та переробка побутових, будівельних та промислових відходів; поводження з відходами IIII класів небезпеки;
- стан каналізації та споруд зливної каналізації, ефективність роботи очисних споруд;
- забруднення водних об`єктів скидами забруднюючих речовин промисловими підприємствами, підприємствами ЖКГ, лікарнями;
- рівень захворюваності (за віком та класом хвороб);
- рівень екологічної культури представників влади, бізнесу та населення;
- комфорт пересування в межах міста, та до місць роботи мешканців міста.
4. Під час опису екологічних проблем, у тому числі ризиків впливу на здоров`я населення, які стосуються Генерального плану,- навести таблицю всіх територій, які зазнають впливів (із зазначенням інформації за адміністративними даними, статистичною інформацією та результатами досліджень). Кожен з об`єктів, який здійснює такі впливи, має бути винесений окремим пунктом.
5. Під час опису зобов`язання у сфері охорони довкілля, у тому числі пов`язані із запобіганням негативному впливу на здоров`я населення, встановлені на міжнародному, державному та інших рівнях, що стосуються документа державного планування, а також шляхи врахування таких зобов`язань під час підготовки документа державного планування - зазначити у таблиці всі чинні на сьогодні акти, зобов`язання, стратегії які застосовні для Боярської міської ради.
6. Описати наслідки для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, у тому числі
вторинних, кумулятивних, синергічних, коротко-, середньо- та довгострокових (1, 3-5 та 10- 15 років, 50-100 років, відповідно), постійних і тимчасових, позитивних і негативних наслідків -  з описом методів за якими були зроблені обчислення. Підготувати таблиці чи схеми, які деталізуватимуть наростання проблем, показуватимуть взаємозв`язки між цими  проблемами, а також визначатимуть шляхи рішень. Наприклад, зростання/зменшення інтенсивності опадів, неефективність міської каналізації у зв`язку з цим, можна вирішувати шляхом прокладання нових каналізацій, або збільшення територій озелення, які поглинатимуть зайву воду. Інший приклад - зменшення кількості щорічних опадів та осушення територій спричинить всихання зелених насаджень. Збільшення кількості машин сприяє забрудненню повітря, забрудненню поверхневих вод, коркам на  дорогах - можна вирішити шляхом облаштування зручної та ефективної мережі громадського транспорту.
Особливу увагу звернути на зелені території в межах міста, які є острівцями для відновлення довкілля та відновлення здоров`я людей, оцінити доступність зелених зон для  мешканців міста (в межах пішохідної досяжності та безоплатності) - як альтернатива платному відпочинку, тому такі території повинні розвиватися як місця безкоштовної рекреації для всіх мешканців міста.
7. Під час опису заходів, яких передбачається вживати для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування - наведіть таблицю, в якій з однієї сторони - перелік можливих негативних, а також позитивних наслідків, з другої сторони - заходи, яких буде вжито для ліквідації негативних  наслідків.
8. Під час опису обґрунтування вибору виправданих альтернатив, що розглядалися, надайте опис способу, в який здійснювалася стратегічна екологічна оцінка. Зокрема - викласти - яким чином розглядались різні варіанти групування об`єктів за категоріями ландшафтного планування у просторі (промзони, об`єкти поводження з відходами, транспортна мережа, житлова забудова, зелені зони, об`єкти соціальної інфраструктури) - та як проводилось оцінювання альтернатив такого розміщення.
9. Під час опису заходів, передбачених для здійснення моніторингу наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення - підготувати таблиці моніторингу із зазначенням органів та установ, які генерують відповідні показники та джерела отримання відповідної інформації. Зазначити, як буде організовано моніторинг показників та аналіз отриманої інформації, хто буде відповідати за регулярне звітування та хто у БМР буде планувати та здійснювати заходи по зменшенню/усуненню/запобіганню негативних впливів.
11. Підготувати резюме нетехнічного характеру інформації (передбаченої пунктами 1-9 частини 2 статті 11 Законом про CEO), розраховане на широку аудиторію.
Листом від 06.12.2019 №02-5/БЗ/49-1155.2 Боярська міська рада повідомила, що зауваження та пропозиції, викладені  у зверненні, стосуються не заяви про визнання обсягу стратегічної екологічної оцінки, а  звіту про стратегічну  екологічну  оцінку, матеріали якого ще не оприлюднені відповідно до  ЗУ «Про стратегічну екологічну оцінку».
Відповідачем  направлено лист від 25.10.2019 № 02-10/3302-06 до Департаменту екології та природних ресурсів КОДА, у якому він просив з метою визначення обсягу СЕО  проекту містобудівної документації, у тому числі обсягу досліджень, методів екологічної оцінки, рівня деталізації інформації, що має бути включена до звіту про СЕО, розглянути  заяву про визначення обсягу СЕО проекту генерального плану та надати свої зауваження та пропозиції.
Листом  від 05.11.2019 № 33.04/4451-2019 Департамент охорони здоров`я КОДА  повідомив відповідачу, що у Департаменті відсутні пропозиції та зауваження до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області. Додатково повідомив, що для отримання інформації щодо стану здоров`я населення пропонують звернутися до КЗ КОР «Київський обласний центр медичної статистики».
Відповідачем направлено до КЗ КОР «Київський обласний центр медичної статистики» листа від  07.11.2019 №02-10/34-74-06 щодо надання статистичної інформації стосовно стану здоров`я населення, що проживає в м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області.
Листом КЗ КОР «Київський обласний центр медичної статистики» від 15.11.2019 № 376 надано Боярській міській раді Києво-Святошинського району Київської області  статистичну інформацію щодо стану здоров`я населення, що проживає в м. Боярка Києво-Святошинського району Київської області.
Боярська міська рада Києво-Святошинського району Київської області  13.12.2019 оприлюднила  повідомлення про оприлюднення звіту про стратегічну  екологічну оцінку  та початок громадського обговорення з 13.12.2019 по 13.01.2020.
Рішенням  Боярської міської ради  від 25.06.2020 №68/2547 «Про затвердження генерального плану міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області» затверджено генеральний план міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області, розроблений  Державним підприємством  «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування».
Щодо визначення обсягу  звіту СЕО проекту плану зонування міста Боярка, то судом встановлено, що заява про визначення обсягу СЕО плану зонування відповідачем розміщена на офіційному  веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 30.06.2020 № 10.
Повідомлення про оприлюднення  звіту про стратегічну екологічну оцінку проекту плану зонування було оприлюднено  на веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 07.08.2020 №  12 (29) та «Новий день» від 01.08.2020 № 12 (9412).
Рішенням Боярської міської ради  від 16.10.2020 №70/2706 «Про затвердження плану зонування території міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області» затверджено план зонування території міста Боярка.
Не погоджуючи із оскаржуваними рішеннями відповідача, позивачі звернулися до суду з адміністративним позовом, за результатами якого ухвалено рішення суду першої інстанції від 06 липня 2022 року.
Переглядаючи рішення суду першої інстанції від 06 липня 2022 року, колегія суддів виходить з такого.
Відповідно до  статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"  рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймаються на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради.
Відповідно до пункту 42 частини першої  статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування»  виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується, зокрема, затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації.
Згідно  статті 5 Закону України «Про основи містобудування»  при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема:
розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил;
раціональне використання земель та територій для містобудівних потреб, підвищення ефективності забудови та іншого використання земельних ділянок;
охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів;
урахування державних та громадських інтересів при плануванні та забудові територій;
інформування через засоби масової інформації громадян про плани перспективного розвитку територій і населених пунктів, розміщення важливих містобудівних об`єктів;
участь громадян, об`єднань громадян в обговоренні містобудівної документації, проектів окремих об`єктів і внесення відповідних пропозицій до державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій;
захист прав громадян та громадських організацій згідно із законодавством.
Відповідно до  статті 17 Закону України «Про основи містобудування»  містобудівна документація - затверджені текстові і графічні матеріали, якими регулюється планування, забудова та інше використання територій.
Розробка містобудівної документації здійснюється проектними організаціями, іншими юридичними особами, які мають ліцензії на виконання відповідних робіт, що видаються в порядку, встановленому законодавством.
Види, склад, порядок розробки та затвердження містобудівної документації визначаються законодавством.  Порядок проведення експертизи містобудівної документації  визначається Кабінетом Міністрів України.
Зміни до містобудівної документації вносяться рішенням органу, який затвердив містобудівну документацію, за поданням відповідного спеціально уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури.
Згідно до частин першої-третьої  статті 17 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»  генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
У разі якщо територія територіальної громади не обмежується територією одного населеного пункту, генеральні плани населених пунктів у межах такої громади розробляються у складі комплексного плану або включаються до нього як складові відповідно до  статті 16-1  цього Закону. Положення генеральних планів таких населених пунктів мають узгоджуватися з іншими положеннями комплексного плану.
Генеральні плани населених пунктів, включення до складу комплексного плану або необхідність розроблення яких не встановлена рішенням про затвердження комплексного плану, не розробляються. Планувальні рішення генеральних планів таких населених пунктів включаються до складу комплексного плану. Обсяг таких планувальних рішень затверджується Кабінетом Міністрів України.
Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення), яке складається і затверджується замовником за погодженням з розробником.
Обов`язковою складовою генерального плану населеного пункту є план зонування території цього населеного пункту.
Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Розробником генерального плану населеного пункту може бути суб`єкт господарювання, який має право здійснювати розроблення містобудівної документації відповідно до  Закону України  "Про архітектурну діяльність"  та документації із землеустрою відповідно до  Закону України  "Про землеустрій".
Генеральні плани населених пунктів можуть поєднуватися з детальними планами всієї території населених пунктів або її частин.
Відповідно до частини шостої  статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.
Згідно частин 14, 16, 17  статті 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами протягом трьох місяців з дня їх подання.
Генеральні плани міст підлягають обов`язковій експертизі містобудівної документації. Проведення експертизи містобудівної документації генеральних планів сіл та селищ може здійснюватися за рішенням замовників.
Порядок проведення експертизи містобудівної документації  визначається Кабінетом Міністрів України.
Генеральні плани населених пунктів підлягають стратегічній екологічній оцінці.
Відповідно до  статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.
План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів та підлягає стратегічній екологічній оцінці.
План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.
Зонування території здійснюється з дотриманням таких вимог:
1) урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території;
2) виділення зон обмеженої містобудівної діяльності;
3) відображення існуючої забудови територій, інженерно-транспортної інфраструктури, а також основних елементів планувальної структури територій;
4) урахування місцевих умов під час визначення функціональних зон;
5) установлення для кожної зони дозволених і допустимих видів використання територій для містобудівних потреб, умов та обмежень щодо їх забудови;
6) узгодження меж зон з межами територій природних комплексів, смугами санітарно-захисних, санітарних, охоронних та інших зон обмеженого використання земель, червоними лініями;
7) відображення меж прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів;
8) відображення обмежень (у тому числі меж) використання приаеродромної території, встановлених відповідно до  Повітряного кодексу України.
Склад, зміст, порядок розроблення плану зонування території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
За порушення вимог, встановлених планом зонування території, фізичні та юридичні особи несуть відповідальність відповідно до закону.
План зонування території затверджується на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання.
План зонування території не підлягає експертизі.
Згідно  зі статтею 8 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»  обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (відповідні підрозділи з питань охорони навколишнього природного середовища та з питань охорони здоров`я), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони здоров`я у межах своєї компетенції:
1) надають зауваження і пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документа державного планування місцевого та регіонального рівнів;
2) надають зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку;
3) забезпечують інформування та участь громадськості у випадках, передбачених  статтею 15  цього Закону;
4) залучають інші органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування, спеціалістів і науковців до консультацій, що проводяться відповідно до  статті 13  цього Закону;
5) вживають заходів з усунення негативних наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, зумовлених виконанням документа державного планування;
6) здійснюють інші повноваження, визначені цим Законом та іншими актами законодавства.
Відповідно до статті  9 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»  етапами стратегічної екологічної оцінки є:
1) визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки;
2) складання звіту про стратегічну екологічну оцінку;
3) проведення громадського обговорення та консультацій у порядку, передбаченому  статтями  12  та  13  цього  Закону, транскордонних консультацій у порядку, передбаченому  статтею 14  цього Закону;
4) врахування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій;
5) інформування про затвердження документа державного планування;
6) моніторинг наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення.
Звіт про стратегічну екологічну оцінку, результати громадського обговорення та консультацій, проведених згідно із  статтями  12  та  13  цього  Закону, а також результати транскордонних консультацій, проведених відповідно до  статті 14  цього Закону, враховуються в документі державного планування.
Згідно  статті 10 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»  стратегічна екологічна оцінка здійснюється у процесі розроблення документа державного планування до його подання для затвердження. Здійснення стратегічної екологічної оцінки забезпечує замовник.
Для визначення обсягу досліджень, методів екологічної оцінки, рівня деталізації інформації, що має бути включена до звіту про стратегічну екологічну оцінку, та необхідності здійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, замовник подає заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки (на паперових носіях та в електронному вигляді) до органів, зазначених у  статтях  6  та  7  цього  Закону, - щодо документа державного планування загальнодержавного рівня або до органів, зазначених у  статті 8  цього Закону, - щодо документа державного планування місцевого та регіонального рівнів і оприлюднює її в порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, з метою одержання та врахування пропозицій і зауважень громадськості.
Заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки повинна містити інформацію про:
1) замовника;
2) вид та основні цілі документа державного планування, його зв`язок з іншими документами державного планування;
3) те, якою мірою документ державного планування визначає умови для реалізації видів діяльності або об`єктів, щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля (у тому числі щодо визначення місцезнаходження, розміру, потужності або розміщення ресурсів);
4) ймовірні наслідки:
а) для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;
б) для територій з природоохоронним статусом;
в) транскордонні наслідки для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;
5) виправдані альтернативи, які необхідно розглянути, у тому числі якщо документ державного планування не буде затверджено;
6)дослідження, які необхідно провести, методи і критерії, що використовуватимуться під час стратегічної екологічної оцінки;
7)заходи, які передбачається розглянути для запобігання, зменшення та пом`якшення негативних наслідків виконання документа державного планування;
8) пропозиції щодо структури та змісту звіту про стратегічну екологічну оцінку;
9) орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, та строки їх подання.
Заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та (за наявності) проект документа державного планування оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості. Замовник повідомляє громадськість про оприлюднення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та (за наявності) проекту документа державного планування у порядку, передбаченому  частиною четвертою  статті 12 цього Закону, та забезпечує вільний доступ громадськості до цих документів протягом усього строку громадського обговорення, визначеного частиною п`ятою цієї статті.
Строк громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки встановлюється замовником і не може становити менш як 15 днів з дня її оприлюднення.
Органи, зазначені у  статтях  6  та  7  цього  Закону, - щодо проектів документів державного планування загальнодержавного рівня, та органи, зазначені у  статті 8  цього Закону, - щодо проектів документів державного планування місцевого та регіонального рівнів надають у письмовій формі свої зауваження і пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки у строк, що не перевищує 15 днів з дня отримання такої заяви. За відсутності письмових зауважень і пропозицій протягом зазначеного строку замовник самостійно визначає обсяг досліджень та рівень деталізації інформації, що має бути включена до звіту про стратегічну екологічну оцінку.
Органи, зазначені у  статтях  6  та  7  цього  Закону, - щодо документа державного планування загальнодержавного рівня, та органи, зазначені у  статті 8  цього Закону, - щодо документа державного планування місцевого та регіонального рівнів розглядають заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, в якій передбачена необхідність здійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, приймають рішення про необхідність здійснення стратегічної екологічної оцінки цих змін, про що повідомляють заявника у письмовій формі у строк, визначений частиною шостою цієї статті.
Підставою для прийняття рішення про необхідність здійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, є критерії визначення наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, затверджені органом, зазначеним у  статті 6  цього Закону.
Якщо замовник на підставі рекомендацій, передбачених частиною сьомою цієї статті, приймає рішення про нездійснення стратегічної екологічної оцінки незначних змін до документа державного планування, щодо якого раніше здійснювалася стратегічна екологічна оцінка, він оприлюднює таке рішення разом з його обґрунтуванням у порядку, передбаченому  статтею 16  цього Закону.
Відповідно до  статті 11 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»  замовник забезпечує складання звіту про стратегічну екологічну оцінку після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у  статтях 6-8  цього Закону.
У складі містобудівної документації звітом про стратегічну екологічну оцінку для проектів містобудівної документації є розділ "Охорона навколишнього природного середовища", який має відповідати вимогам частини другої цієї статті.
Відповідно до  статті 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку»  замовник своєчасно забезпечує можливості для участі громадськості у стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування, за умови доступності для розгляду всіх альтернативних варіантів.
Проект документа державного планування та звіт про стратегічну екологічну оцінку оприлюднюються на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості.
Про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку громадськість повідомляє замовник.
Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку публікується у друкованих засобах масової інформації (не менш як у двох), визначених замовником, та розміщується на офіційному веб-сайті замовника. Замовник забезпечує розміщення повідомлення та доступ до проекту документа державного планування і звіту про стратегічну екологічну оцінку протягом усього строку громадського обговорення, визначеного відповідно до частини шостої цієї статті.
Строк громадського обговорення встановлюється замовником і не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення повідомлення, передбаченого частиною четвертою цієї статті.
Громадськість у межах строку громадського обговорення має право подати замовнику в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку. Усі зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду замовником. За результатами розгляду замовник враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє. Пропозиції і зауваження, подані після встановленого строку, не розглядаються.
Оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку з метою одержання зауважень і пропозицій не виключає можливості проведення в порядку, передбаченому законодавством, громадських слухань, будь-яких інших форм публічного громадського обговорення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.
За результатами громадського обговорення замовник готує довідку про громадське обговорення, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтовує їх відхилення), а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються протокол громадських слухань (у разі проведення) та отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про громадське обговорення є публічною інформацією.
Громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному  Законом України  "Про регулювання містобудівної діяльності"  для громадського обговорення проектів містобудівної документації на місцевому рівні.
Згідно  ст. 21 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»  громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.
Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.
При вирішенні відповідно до  Закону України  "Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності"  питань відчуження для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у власності фізичних або юридичних осіб, громадські слухання не проводяться.
Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити, зокрема: 
1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;
2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;
3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;
4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні;
5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;
6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.
Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.
Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.
Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.
Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.
Порядок проведення громадських слухань  проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.
Як вбачається з матеріалів справи, заява про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки розміщена на офіційному веб-порталі Боярської міської ради та в газеті «Боярка-інформ» №13 від 24.10.2019, повідомлення про оприлюднення звіту про СЕО проекту Генплану та початок процедури розгляду і врахування зауважень та пропозицій громадськості розміщено  в газеті «Боярка-інформ» від 13.12.2019 №16,  заява про визначення обсягу СЕО плану зонування відповідачем розміщена на офіційному веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 30.06.2020 №10, повідомлення про оприлюднення  звіту про стратегічну екологічну оцінку проекту плану зонування було оприлюднено  на веб-порталі Боярської міської ради та газеті «Боярка-інформ» від 07.08.2020 №12(29) та «Новий день» від 01.08.2020 №12 (9412),  тобто, з дотриманням строків, передбачених  статтею 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відтак, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що відповідачем дотримано процедуру розроблення містобудівної документації, яка визначена  Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»  та Порядком №290, а оскаржувані рішення прийнято відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Колегія суддів відхиляє також доводи апелянтів про те, що судом першої інстанції не розглянуто та не наведено висновків стосовно позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Боярської міської ради від 16.10.2020 №70/2706 «Про затвердження плану зонування території міста Боярка Києво-Святошинського району Київської області, що спростовується мотивувальною частиною судового рішення.
Так, судом першої інстанції досліджено питання здійснення стратегічної екологічної оцінки плану зонування території міста Боярка, у тому числі й заяви про визначення обсягу СЕО. Відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (стаття 18) план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.
План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів та підлягає стратегічній екологічній оцінці.
Як аргумент апелянти зазначають, що інформація про громадське обговорення щодо визначення обсягу звіту СЕО проекту зонування міста Боярка надійшла до них запізно.
Водночас, заява про визначення обсягу звіту СЕО плану зонування відповідачем розміщена на офіційному веб-порталі Боярської міської ради та у газеті «Боярка-інформ» від 30.06.2020 №10 відповідно до вимог статті 10 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку». 
Також повідомлення про оприлюднення звіту про стратегічну екологічну оцінку проекту плану зонування оприлюднено на веб-порталі Боярської міської ради та у газеті «Боярка-інформ» від 07.08.2020 №12(29) та «Новий день» від 01.08.2020 №12(9412).
Така інформація є публічною та відкритою,  позивачі мали можливість вчасно дізнатися про її існування та скористатися можливістю подачі своїх зауважень та пропозицій, взяти участь в громадських обговореннях.
Стосовно процесуальних порушень з боку суду першої інстанції, на яких наполягають апелянти, колегія суддів зазначає таке.
18.11.2021 позивачами подано заяву про відвід судді-доповідачу Лапію С.М. у цій справі.
В ухвалах суду першої інстанції від 19.11.2021 та від 01.12.2021 зазначене питання розглянуто, у задоволенні заявленого відводу відмовлено.
Відтак, заяву про відвід, подану позивачами, належно розглянуто, що підтверджується матеріалами справи, аргументи апелянтів в цій свого підтвердження не знайшли.
Також судова колегія відхиляє твердження апелянтів про незаконне зупинення провадження у цій справі, оскільки зазначене питання вирішено постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.09.2021 і не потребує окремої оцінки.
Стосовно недослідження судом першої інстанції листів міської ради від 03.12.2019 №02-5/БЗ/49-1136.2 та від 06.12.2019 №02-5/БЗ/49-1155.2, то колегія суддів зазначає, що такі твердження не відповідають дійсним обставинам, оскільки зміст вказаних листів та їх правова оцінка міститься в оскаржуваному судовому рішенні першої інстанції.
Інші аргументи апелянтів в частині процесуальних порушень носять абстракний характер.
За таких обставин, судова колегія не знаходить підстав для зміни або скасування судового рішення суду першої інстанції, вважає його правильним та обґрунтованим.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до  статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                  
Оскільки суд залишає рішення суду першої інстанції без змін, підстави для перерозподілу судових витрат відсутні.              
Керуючись статтями      243,      244,      250,      310,  315,      316,      321,      322,      325,      328,      329 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий  апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів, -
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2022 року у справі №320/13923/20 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя - доповідач                                                                                                                                             О.М. Кузьмишина

Судді                                                                                                                                                                                       М.І. Кобаль

                                                                                             Л.О. Костюк