ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2023 року 
м. Київ
справа № 580/1911/21
провадження № К/9901/38546/21 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Жука А.В.,
суддів: Загороднюка А.Г.,   Мельник-Томенко Ж.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції справу
за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року (у складі головуючого судді Білоноженко М.А.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 вересня 2021 року (у складі колегії суддів: головуючого судді Федотова І.В., суддів: Єгорової Н.М. та Сорочка Є.О.) у справі №580/1911/21, 
ВСТАНОВИВ:
І. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
1. Військова частина НОМЕР_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач, ОСОБА_1 ), в якому просила стягнути з відповідача на користь позивача збитки завдані державі у розмірі 35 969 (тридцять п`ять тисяч дев`ятсот шістдесят дев`ять) грн. 19 коп.
2. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві десятиденний строк, з моменту отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, а саме подання:
доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду;
доказів отримання позивачем ухвали Золотоніського районного суду від 28.12.2020 у справі №695/1722/18.
3. Суд першої інстанції вказував, що як вбачається із підстав позову, позивач зазначає, що результатами здійснення аудиторської перевірки фінансової господарської служби та проведеного службового розслідування за виявленими фактами порушення Методики визначення залишкової вартості майна, Наказом позивача від 17.08.2020 встановлено факт недоотримання державним бюджетом коштів в сумі 35 969,19 грн. внаслідок бездіяльності ОСОБА_1 ; разом з тим, позивач звернувся до суду із даним позовом - 06 квітня 2021 року, тобто з пропуском місячного строку встановленого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), при цьому жодних доказів чи обґрунтувань поважності причин його пропуску до суду не було надано.
4. Суд першої інстанції зауважував, що позивач вказує, що його звернення із даним позовом зумовлено тим, що військова служба є публічною службою, а даний спір виник у зв`язку із проходженням відповідачем публічної служби, внаслідок якої завдано збитків державі; також зазначено, що ухвалою Золотоніського районного суду від 28.12.2020 у справі №695/1722/18 відмовлено у відкритті провадження за нововиявленими обставинами, та роз`яснено, що даний спір належить до розгляду адміністративним судом.
5. 27 квітня 2021 року від Військової частини НОМЕР_1 до суду надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якої позивач зазначав, що результатами здійснення аудиторської перевірки фінансової господарської служби та проведеного службового розслідування за виявленими фактами порушення Методики визначення залишкової вартості майна, Наказом від 17.08.2020 встановлено факт недоотримання державним бюджетом коштів в сумі 35 969,19 грн. внаслідок бездіяльності ОСОБА_1 , у зв`язку із чим позивач звернувся 15 вересня 2020 року до Золотоніського міськрайонного суду із заявою про перегляд судового рішення у справі №695/1722/18 за нововиявленими обставинами; однак, ухвалою Золотоніського районного суду від 28.12.2020 у справі №695/1722/18 відмовлено у відкритті провадження за нововиявленими обставинами, вказану ухвалу отримано відповідачем згідно супровідного листа (вх. №35/403 від 21.01.2021) - 21 січня 2021 року.
6. Позивач вважав, що строк звернення до адміністративного суду починається з моменту отримання Ухвали Золотоніського міськрайонного суду по справі №695/1722/18 про відмову у відкритті провадження за нововиявленими обставинами, однак цей строк був перерваний у зв`язку із перебуванням помічника командира полку з правової роботи - начальника юридичної групи Військової частини НОМЕР_1 (уповноваженої особи на здійснення представництва) у основній щорічній відпустці з 28.12.2020 по 16.01.2021 та з 24.02.2021 по 05.03.2021. 
7. Крім того, позивач вказував, що пропуск тримісячного строку звернення до суду, передбаченого частиною 2 статті 122 КАС України, зумовлений причинами, що не залежали від Військової частини НОМЕР_1 , а саме фінансуванням на оплату судового збору, про що свідчать виписки з Казначейства у період з 01.01.2021 по 21.01.2021.
8. З урахуванням зазначеного, позивач просив визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити вказаний строк.
9. Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 вересня 2021 року, позовну заяву було повернуто позивачу.
10. Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку про недостатність вказаних причин пропуску строку звернення до суду для визнання їх поважними.
11. Суди попередніх інстанції зазначали, що перебування помічника командира полку з правової роботи - начальника юридичної групи військової частини НОМЕР_1 (уповноваженої особи на здійснення представництва) у основній щорічній відпустці з 28.12.2020 по 16.01.2021 та з 24.02.2021 по 05.03.2021 та відсутність фінансування військової частини НОМЕР_1 на оплату судового збору, не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку звернення до суду та не є такими, що пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи.
Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву на неї
12. Не погоджуючись із зазначеними судовим рішеннями Військова частина НОМЕР_1 звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 вересня 2021 року у справі №580/1911/21, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
13. В обґрунтування касаційної скарги позивач зазначає, що спір, який виникає в порядку відшкодування матеріальної шкоди колишнім військовослужбовцем, це майновий спір і стосується питання стягнення з працівника матеріальної шкоди.
14. Касатор вважає, що строки звернення до суду, встановлені в КАС України, вважаються загальними нормами права та застосовуються у разі відсутності спеціальних норм.
15. Позивач вказує, що  відповідно до норм статті 19 КАС України, даний спір підлягає вирішенню в адміністративному судочинстві, проте строк звернення до суду передбачений спеціальними нормами, а саме КЗпП України, так як предметом даного позову є стягнення з працівника матеріальної шкоди. Отже, позивач вважає, що строк звернення з даним позовом до суду встановлюється в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.
16. Касатор також посилається на норми  Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затверджену Постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР (далі - Положення № 243/95-ВР), які визначають звернення до суду із цивільним позовом на суму заподіяної особою шкодою.
17. Таким чином, на переконання скаржника, в частині обчислення строків звернення до суду, суди попередніх інстанцій безпідставно не врахували приписи Положення № 243/95-ВР, статтю 233 КЗпП України та принцип lex special, відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону. діє спеціальний закон.
18. Відзиву (заперечень) на касаційну скаргу до Верховного Суду від сторони відповідача не надходило, однак в силу частини 4 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду оскаржуваних судових рішень.
ІІ. РУХ АДМІНІСТРАТИВНОЇ СПРАВИ В СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
19. Касаційна скарга Військової частини НОМЕР_1 до Верховного Суду надійшла 25 жовтня 2021 року.
20. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.10.2021 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Жук А.В., судді: Загороднюк А.Г., Мельник-Томенко Ж.М.
21. Ухвалою Верховного Суду від 18 січня 2022 року відкрито касаційне провадження за скаргою Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 вересня 2021 року у справі №580/1911/21.
22. Ухвалою Верховного Суду від 01.02.2023 дану справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.
IІІ. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ ТА ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
23. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги і на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
24. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).
25. Перевіривши за матеріалами справи доводи касаційної скарги та правильність застосування судами попередніх інстанцій норм процесуального права, колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне.
26. Поняття процесуальних строків в адміністративному судочинстві визначено в частині 1 статті 118 КАС України. Згідно вказаної норми процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
27. Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
28. Абзац 2 частини 2 статті 122 КАС України встановлює, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
29. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5 статті 122 КАС України).
30. Згідно пункту 5 Положення №243/95-ВР, на приписи якого посилається скаржник, час, протягом якого винного військовослужбовця і призваного на збори військовозобов`язаного може бути притягнуто до матеріальної відповідальності, не може перевищувати строків позовної давності, встановлених чинним законодавством.
31. Відповідно до пункту 31 Положення, у разі звільнення у запас або у відставку чи вибуття із військової частини винної особи (винних осіб) до прийняття рішення про стягнення з неї заподіяної шкоди, командир (начальник) військової частини у порядку, встановленому чинним законодавством, подає цивільний позов до суду на суму заподіяної цією особою шкоди.
32. Відповідно до частини 3 статті 233 КЗпП України для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.
33. Скаржник вважає, що слід розрізняти строк звернення до суду залежно від предмету позову, та з огляду на те, що позовна вимога є матеріально-правового характеру (стягнення з колишнього військовослужбовця матеріальних збитків завданих державі під час проходження ним військової служби), строк звернення з даним позовом до адміністративного суду встановлюється в один рік.
34. Верховний Суд вважає помилковими наведені доводи позивача. У контексті встановлених обставин цієї справи, предмету та підстав позову, колегія суддів звертає увагу на висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 28 січня 2021 року у справі №140/6315/20, від 30 вересня 2021 року у справі №620/4567/20, від 02 червня 2022 року у справі № 420/3612/20 тощо.
35. У зазначених справах суд касаційної інстанції дійшов висновків, що за подібних правовідносин підлягають застосуванню строки звернення до суду з позовом, передбачені КАС України.
36. Водночас, визнаючи неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, зазначав, що цей спір є спором щодо проходження військової (публічної) служби, а тому застосував до спірних правовідносин місячний строк звернення до суду з позовом, передбачений частиною 5 статті 122 КАС України.
37. У постанові від 22 січня 2020 року в справі №813/1045/18 Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи справу за позовом військової частини до військовослужбовця про стягнення з останнього матеріальної шкоди, завданої ним державі через особисту неправомірну бездіяльність під час проходження військової служби, дійшла висновку, що спір у справі щодо відшкодування державі в особі військової частини НОМЕР_2 шкоди, завданої військовослужбовцем шляхом втрати майна під час здійснення ним повноважень, пов`язаних з проходженням військової (публічної) служби, є публічно-правовим і належить до юрисдикції адміністративних судів.
38. У цій же справі Велика Палата Верховного Суду також зазначила, що такі спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.
39. Отже, за висновком Великої Палати Верховного Суду зазначений спір саме пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, оскільки у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи під час перебування її на публічній службі.
40.   У контексті спірного питання дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, варто зазначити, що до спірних правовідносин належить застосовувати тримісячний строк звернення до суду з позовом, передбачений частиною 2 статті 122 КАС України, оскільки у цьому спорі з позовом до суду звернувся саме суб`єкт владних повноважень.
41. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у справі №140/6315/20 (постанова від 28 січня 2021 року) та у справі № 420/4099/20 (постанова від 24 червня 2021 року).
42. Таким чином, суди попередніх інстанцій, встановивши дату початку перебігу строку звернення до адміністративного суду із даним позовом (22.01.2021 - дата отримання позивачем ухвали Золотоніського районного суду від 28.12.2020 у справі №695/1722/18) невірно застосували норми процесуального права, а саме частину 5 статті 122 КАС України.
43. А відтак, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов передчасних висновків про порушення позивачем строків звернення до адміністративного суду, а й відповідно про наявність підстав для повернення позовної заяви.
44. Відповідно до частин 1 - 4 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
45. Відповідно до частини 1 статті 353 Кодексу адміністративною судочинства України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
46. Враховуючи викладене, перевіривши за матеріалами адміністративної справи доводи та вимоги касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що судами попередніх інстанцій порушено норми процесуального права і постановлено ухвалу, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі. А відтак, касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
47. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати не розподіляються
Керуючись ст. 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України, Суд, -
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 задовольнити.
2. Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 вересня 2021 року у справі №580/1911/21 скасувати.
3. Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції - Черкаського окружного адміністративного суду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується.

..................................

..................................

..................................

А.В. Жук
А.Г. Загороднюк
Ж.М. Мельник-Томенко
Судді Верховного Суду