ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
29 березня 2023 року           справа №200/3942/22 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача Геращенка І.В., суддів Блохіна А.А., Казначеєва Е.Г.,
секретар судового засідання – Усенко Т.І.,  
за участю: позивача – ОСОБА_1 ,
представника позивача – Солоненка С.О.,
представника відповідача – Барабан В.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Бойка Максима Геннадійовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30 вересня 2022 року у справі  № 200/3942/22 (головуючий І інстанції Аканов О.О.) за позовом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,-

                                                                   В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі – відповідач) про:
- визнання протиправним та скасування наказу № 681 від 21.06.2022 про звільнення зі служби в поліції;
- визнання протиправним та скасування наказу № 274 о/с від 22.06.2022 в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Бахмутського районного відділу поліції ГУ НП в Донецькій області, зі служби в поліції;
- поновлення на службі в Національній поліції України на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Бахмутського районного відділу поліції ГУ НП в Донецькій області;
- стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 23 червня 2022 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України.
Ухвалою суду від 30.09.2022 року поновлено позивачу строк звернення до адміністративного суду.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 30.09.2022 року у задоволенні позовних вимог - відмовлено.
Представник позивача не погодився з рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення, прийняти нове про задоволення позову, посилаючись на порушення норм матеріального, процесуального права, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи. Вважає, що відповідачем не надано жодних доказів наявності вини позивача у вчинені дисциплінарного проступку. Судом проігноровано ст. 13 Дисциплінарного статуту, поверхнево оцінено докази відповідача, повністю проігноровано докази позивача. Суд першої інстанції керувався наступними джерелами доказів: поясненнями осіб, опитаних під час службового розслідування, які, на думку апелянта, не містять деталей подій та доказовості перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння, що виключає доведеність факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку; відеозаписом DSJ_7395109_000000 від 2022/05/30. Апелянт вважає, що висновок суду, що відповідачем надано до суду відеодоказ DSJ_7395109_000000 від 2022/05/30 17:33:14,  з якого вбачається, що позивач підтвержує знаходження у алкогольному сп`янінні, але відмовляється від проходження Alcotest Drager, не відповідає дійсності. Зазначене відео не підтверджує факт перебування позивача на блокпосту в стані алкогольного сп`яніння. Крім того, з відео вбачається, що позивач висловив згоду на проходження медичного освідкування у лікарні (00 хв. 36 с. запису, що відповідає часу 17:33:50; 02 хв. 43с запису, що відповідає часу – 17:35:56).
Щодо порушення процедури проведення службового розслідування апелянт зазначив, що в наказі про призначення службового розслідування № 596 від 31.05.2022 року за фактом з`ясування дисциплінарних проступків про факт порушення службової дисципліни працівником батальйону конвойної служби ГУНП в Донецькій області та працівником ВП №1 Бахмутського РВП ГУ НП в Донецькій області, відсутні ПІБ поліцейських, відносно яких здійснюватиметься службове розслідування. Враховуючи події, коли 30.05.2022 року ОСОБА_3 зізнаявся у перебуванні в стані сп`яніння під час чергування на блокпосту, позивач вважав, що зазначений наказ стосується факту порушення службової дисципліни ОСОБА_3 та надається позивачу для ознайомлення, оскільки він проходив чергування в наряді спільно з поліцейським ОСОБА_3 .
Крім того, відсутність в наказі № 596 від 31.05.2022 року ПІБ поліцейських, відносно яких здійснюватиметься службове розслідування, є порушенням п. 4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.
Позивача не було відсторонено від служби та з часу ознайомлення з наказом про проведення службового розслідування (31.05.2022 року) до ознайомлення з наказом про звільнення (22.06.2022 року) він продовжував нести службу, для надання пояснень більше не викликався, до участі в проведенні службового розслідування не залучався.
Таким чином, позиція суду, що позивач реалізував своє право на ознайомлення з матеріалами службового розслідування є помилковою, оскільки при ознайомленні позивача з неперсоніфікованим наказом про проведення службового розслідування, останньому не було відомо, що службове розслідування здійснюється відносно нього.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просив відмовити у її задоволенні.
Апеляційним судом витребувано у Донецького окружного адміністративного суду справу № 200/3942/22, який листом повідомив, що зазначена справа зареєстрована через «ЄСІТС», тому в паперовому вигляді відсутня, електронну картку справи можна отримати, витребував справу з ЦБД КП «Діловодство спеціалізованого суду».
За ч.ч. 1, 4 ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
За пп. 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (пп. 15.1); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (пп. 15.3).
Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).
Процесуальні та інші документи і докази в паперовій формі зберігаються в додатку до справи в суді першої інстанції та у разі необхідності можуть бути оглянуті учасниками справи чи судом першої інстанції або витребувані судом апеляційної чи касаційної інстанції після надходження до них відповідної апеляційної чи касаційної скарги (ч. 10 ст. 18 КАС України).
За пп. 5.2 п.5 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.
Позивач, представник позивача в судовому засіданні підтримали доводи апеляційної скарги,  проти чого заперечував представник відповідача.
Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, вивчив доводи апеляційної скарги, відзиву, пояснення позивача, представників сторін, свідків, перевірив їх за матеріалами справи і дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення, виходячи з наступного.
Наказом Головного управління МВС в Донецькій області № 414о/с від 28.11.2014 року призначено майора міліції ОСОБА_1 інспектором сектора організації діяльності блокпостів Дзержинського міського відділу з 7 листопада 2014 року.
Наказом Головного управління МВС України в Донецькій області від 06.11.2015 року № 358о/с звільнено з органів внутрішніх справ у запас Збройних Сил (із постановкою на військовий облік) за пунктом 64 «з» (у зв`язку з переходом у встановленому порядку на роботу в інші міністерства, відомства (організації)  майора міліції ОСОБА_1 інспектора сектора організації діяльності блокпостів Дзержинського міського відділу з 6 листопада 2015 року.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області №69о/с від 07.11.2015 року відповідно до пунктів 9 та 12 розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» призначено позивача, який мав спеціальне звання майор міліції, оперуповноваженим Дзержинського відділення поліції Артемівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 7 листопада 2015 року.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 20.04.2016 року № 96о/с призначено майора поліції ОСОБА_1 оперуповноваженим Торецького відділення поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 30.12.2016 року № 436о/с призначено майора поліції ОСОБА_1 інспектором сектору превенції Торецького відділення поліції Бахмутського відділу поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 20.09.2017 року № 448о/с призначено майора поліції ОСОБА_1 інспектором сектору реагування патрульної  поліції №3 Торецького відділення поліції Бахмутського відділу поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 20.01.2021 року № 37о/с призначено з 20.01.2021 року майора поліції ОСОБА_1 інспектором сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Бахмутського районного відділу поліції.
Позивач має статус учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 та довідкою від 08.07.2022 №1418/12/03-2022.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 31.05.2022 року № 596 призначено службове розслідування за фактом з`ясування дисциплінарних проступків щодо інформації, яка надійшла від УГІ ГУ НП в Донецькій області про факт порушення службової дисципліни працівником батальйону конвойної служби ГУ НП в Донецькій області та працівником ВП №1 Бахмутського РВП ГУ НП в Донецькій області.
Наказом ГУНП в Донецькій області від 21.06.2022 року № 681 за порушення службової дисципліни, що виразилась у невиконанні вимог п.14 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. п.п.1,2 ч.3 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу 6 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, а саме, у перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння, інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.
З наказом про звільнення позивач ознайомлений 22.06.2022 року, що підтверджено підписом в наказі № 681 від 21.06.2022 року.
На виконання ст. 22 Дисциплінарного статуту наказом ГУНП в Донецькій області від 22.06.2022 року № 274о/с позивача відповідно до розділу VII Закону № 580-VIII звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
За п.п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно ч. 1 статті 64 Закону № 580 особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09.11.2016 року, є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
За абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
За абз. 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.
Згідно ч.ч. 1, 2 статті 19 Закону № 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
За ч. 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України № 2337-VIII від 15.03.2018 року (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
За ч. 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно ч.ч. 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту).
За п. 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно ч.ч. першої-четвертої, шостої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно ч.ч. 1, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
За ч. 1 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку (частина перша статті 19 Дисциплінарного статуту).
Згідно ч.ч. 3, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія та керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За п. 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
В постанові від 07.07.2022 року у справі № 460/5545/20 Верховний Суд зазначив, що службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників. Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування. Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.
За п. 24 частини першої статті 23 Закону № 580 поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
Законом України Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.
За ч. 2 статті 24 Закону № 580 у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
За матеріалами справи службове розслідування проведено ГУНП в Донецькій області щодо позивача за фактом перебування окремими працівниками  поліції ГУНП в Донецькій області на службі у стані алкогольного сп`яніння.
Наказом ГУНП в Донецькій області від 31.05.2022 року № 596 визначено підстави його проведення та що службове розслідування призначається з метою виявлення всіх обставин дисциплінарних проступків. Цим же наказом створено дисциплінарну комісію та визначено її склад. Позивача було ознайомлено з цим наказом, про що останній зазначив у позовній заяві і ним не заперечується.
За висновком службового розслідування за фактом перебування окремими працівниками поліції ГУНП в Донецькій області на службі у стані алкогольного сп`яніння, під час проведення службового розслідування позивач відповідно до ст.63 Конституції України відмовився надати будь-які пояснення відносно себе, про що зазначив письмово.
У висновку службового розслідування зазначено, що позивач під час проведення службового розслідування свою провину у вчиненні дисциплінарного проступку (перебування на службі у нетверезому стані) не усвідомив та не визнав, від підписання письмових пояснень відмовився. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння категорично відмовився та просив звільнити його у зв`язку з встановленою подією.
В матеріалах справи наявні пояснення осіб, опитаних під час проведення службового розслідування.
Згідно пояснень ОСОБА_4 30.05.2022 року він заступив на блокпост « ІНФОРМАЦІЯ_1 » разом з працівниками поліції. Під час чергування приблизно о 12:00 годині він побачив, що працівники поліції відсутні на посту, після чого вони вийшли з бліндажу та продовжили несення служби. Під час спілкування з ними він зрозумів, що працівники поліції з ознаками алкогольного сп`яніння, так як у них різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, порушення мови, координації рухів.
В поясненнях, наданих ОСОБА_3 , зазначено, зокрема, що 30.05.2022 року він заступив на БП «Хрест» Торецька. Разом з ним на чергування заступив інспектор РС ПП м-р поліції О.Парубець. Також на вказаному БП з ними були військові ЗСУ. Приблизно о 9:30  військовими рф був здійснений авіаналіт по їх позиціях, а також по БП. Під час авіаобстрілу вони були вимушені ховатись в бліндажу. Ні він, ні   ОСОБА_5  внаслідок цього інціденту поранень не отримали, однак дуже перелякались. Для того, щоб якось себе заспокоїти ОСОБА_5 запропонував випити по чарці горілки, яка знаходилась в бліндажі. Під час проходження ним огляду на стан сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер» його результат був 1.3 пміль. Де на той час перебував ОСОБА_5 та чи проходив аналогічний огляд, йому невідомо, оскільки він перебував окремо він нього.
В поясненнях, наданих ОСОБА_6 , зазначено, зокрема, що він 30.05.2022 року знаходився на робочому місці. Відповідальним від керівництва був заступник ОСОБА_7 . Близько 15 години йому стало відомо, що в ході перевірки несення служби на БП «Хрест» він виявив у нетверезому стані інспектора СР ПП ВП №1 Бахмутського РВП м-ра поліції Парубця та старшину БКС ГУНП в Донецькій області ст.с-та поліції Сидоренко. Було проведено тестування на алкотестере «Драгер» на предмет знаходження в стані алкогольного сп`яніння. У ОСОБА_8 виявлене 1.34 пмиль алкоголю. Парубець під відеозапис відмовився від тестування на алкотестере «Драгер» на предмет знаходження в стані алкогольного сп`яніння, але на відеозаписі підтвердив, що вживав алкогольні напої під час несення служби. У Парубця та ОСОБА_8 були наявні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме, запах алкоголю з порожнини роту, невиразна річ, нестійка хода, почервоніння очей.
В поясненнях, наданих ОСОБА_7 , зазначено, зокрема, що 30.05.2022 року він заступив на добове чергування в якості відповідального від керівництва ВП №1 Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області. Під час перевірки ним виявлено, що інспектор СРПП ВП №1 Бахмутського РВП майор поліції ОСОБА_9 та старшина БКС ГУНП в Донецькій області ОСОБА_10 знаходяться в стані алкогольного сп`яніння, невиразна хода, почервоніння очей, запах алкоголю з порожнини роту. Парубець від тестування на «Драгер» відмовився.
В поясненнях, наданих ОСОБА_11 , зазначено, зокрема, що 30.05.2022 року він весь день знаходився на чергуванні. Від керівництва йому стало відомо, що в ході несення служби в 14:30 на блокпосту «Хрест» виявлено у нетверезому стані інспектор СРПП ВП №1 Бахмутського РВП майор поліції ОСОБА_9 та старшина БКС ГУНП в Донецькій області ОСОБА_12 від тестування на «Драгер» відмовився. У Парубця та ОСОБА_8 були наявні ознаки алкогольного сп`яніння, невиразна річ, почервоніння очей, запах алкоголю з порожнини роту.
Заступником начальника управління начальником управління ВСР УГІ ГУНП в Донецькій області складено доповідну записку, про те, що надійшла інформація про те, що інспектор СРПП ВП №1 Бахмутського РВП майор поліції ОСОБА_1 та старшина БКС ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 перебувають у стані алкогольного сп`яніння. Останніх відсторонено від виконання службових обов`язків, зброю здано до КЗЗ ВнП №1 та доставлено до відділення поліції з метою встановлення стану сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер». За результатами проходження тесту у видихуваному повітрі у ОСОБА_8 встановлено 1.34 проміле. Парубець покинув адміністративну будівлю відділення поліції № 1 Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та пішов у невідомому напрямку. Місцезнаходження Парубця було встановлено у с.Щербинівка та знову доставлено до відділення поліції, де останній поводив себе зухвало та висловлювався у бік поліцейських нецензурною лайкою. На вимогу пройти тест та медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою алкотестера «Драгер» ОСОБА_5 відмовився в категоричній формі.
Службовим розслідуванням встановлено, що відомості, що стали підставою для його проведення підтвердились, дисциплінарною комісією зроблено висновок про звільнення позивача.
Відповідачем надано суду відеодоказ DSJ_7395109_000000 від 2022/05/30 17:33:14  з якого вбачається, що позивач підтвержує знаходження у алкогольному сп`янінні, але відмовляється від проходження Alcotest Drager.
Доводи позивача про те, що в наказі не зазначено прізвищ, ім`я та по батькові поліцейських, щодо яких було ініційовано проведення службового розслідування, суд зазначає, що службове розслідування ініційовано за фактом з`ясування дисциплінарних проступків щодо інформації, яка надійшла від УГІ ГУ НП в Донецькій області про факт порушення службової дисципліни працівником батальйону конвойної служби ГУ НП в Донецькій області та працівником ВП №1 Бахмутського РВП ГУ НП в Донецькій області, а не стосовно позивача.
Щодо доводів позивача про те, його не ознайомлено з матеріалами службового розслідування та його висновками, суд вважає, що позивач після ознайомлення його з наказом про проведення службового розслідування він мав можливість реалізувати своє право на ознайомлення.
Натомість в матеріалах справи наявні пояснення від 31.05.2022, в яких по суті поставлених запитань позивач відмовився від надання будь-яких пояснень.
ГУНП в Донецькій області дотримано вимоги щодо проведення службового розслідування і не допущено порушення щодо порядку його проведення.
Висновком службового розслідування, наказом про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено, в чому саме полягало порушення службової дисципліни та які норми законодавства порушено позивачем.
З огляду на наведені правові норми та встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час розгляду цієї справи судом, слідує, що відповідач правомірно застосовував до позивача дисциплінарне стягнення у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку.
Доводи позивача про відсутність достатніх і належних доказів порушення ним службової дисципліни - вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними, оскільки це підтверджується висновком службового розслідування, який складений на підставі обставин, що підтверджуються відповідними матеріалами.
Крім зазначеного, колегія суддів критично розцінюває показання допитаного в ході апеляційного рогляду справи у якості свідка ОСОБА_3 , який змінив свої свідчення, наголошуючи, що ОСОБА_13 не вживав з ним спиртних напоїв 30.05.2023 року в ході несення служби, якого він начебто обмовив, оскільки ці показання спростовуються не тільки матеріалами службового розслідування, а й показанням свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_14 , які також були допитані в суді апеляційної інстанції, та які підтвердили факт вчинення дисциплинарного проступку позивачем та надання ОСОБА_3 свідчень відносно ОСОБА_13 у ході проведення службового розслідування в добровільному порядку.
Суд зазначає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 7 березня 2019 року у справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року у справі №480/4079/18.   
Основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
Враховуючи встановлені обставини, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що при прийнятті рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення  у вигляді звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.
Оскільки на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, відсутні підстави для скасування спірних наказів № 681 від 21.06.2022 року про звільнення зі служби в поліції, № 274 о/с від 22.06.2022 року в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Бахмутського районного відділу поліції ГУ НП в Донецькій області, зі служби в поліції.
Оскільки позовні вимоги про поновлення на службі в Національній поліції України на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Бахмутського районного відділу поліції ГУ НП в Донецькій області, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 23 червня 2022 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України є похідними від вимоги про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача зі служби, підстави для задоволення таких позовних вимог відсутні.
На підставі викладеного, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову.
Отже,  спір за суттю вимог судом першої інстанції вирішений правильно, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, внаслідок чого відсутні підстави для скасування рішення суду.
Керуючись ст.ст. 195, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 30 вересня 2022 року у справі  № 200/3942/22 за позовом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії  - залишити без змін.
Повний текст постанови складений 29 березня 2023 року.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду  протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий                                                                             І.В. Геращенко
            Судді:                                                                           А.А. Блохін
                                                                                                  Е.Г. Казначеєв