Ухвала
23 грудня 2022 року
м. Київ
справа № 369/4002/21
провадження № 61-12892ск22
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Мартєва С. Ю. розглянув касаційну скаргу адвоката Долича Олександра Володимировича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 червня 2022 року за позовом приватного підприємства «Сігма» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профкапітал» про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
У грудні 2022 рокуадвокат Долич О. В. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою з пропуском строку на касаційне оскарження.
Строк на касаційне оскарження судового рішення закінчився 21 липня 2022 року, а касаційну скаргу адвокат Долич О. В. в інтересах ОСОБА_1 подав до суду 20 грудня 2022 року.
У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження адвокат Долич О. В. в інтересах ОСОБА_1 посилається на те, що їм не було вручено повного тексту судового рішення апеляційного суду, а про наявність такого рішення стало відомо лише під час ознайомлення із матеріалами справи.
Також клопотання мотивував тим, що ОСОБА_1 із початку збройної агресії з бору Російської Федерації долучився до захисту держави та вступив до лав територіальної оборони міста Києва, а з 12 травня 2022 року перебуває на службі у лавах Збройних сил України до цього часу.
Частини друга та третя статті 390 ЦПК України передбачають, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України» вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Наведені адвокатом Доличем О. В. в інтересах ОСОБА_1  підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки ним не надано будь-яких належних доказів щодо порушення апеляційним судом вимог щодо видачі (надсилання) копії судового рішення (довідка суду, копії матеріалів справи, тощо).
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Разом з тим,касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами, внесеними Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позову) розмір судового збору за подання до суду позовної заявимайнового характеру, яка подана фізичною особою, становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» визначала розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2021 року в розмірі 2 270,00 грн.
Велика Палата у постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) дійшла висновку про те, що судовий збір про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
Таким чином, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно з урахуванням сплаченого судового збору доплатити у розмірі 11 859,20 грн ((642 950,78*1%*200%)-1 000,00 грн).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у Печерському районі м. Києва, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати документ, що підтверджує його сплату. 
Таким чином, адвокату Доличу О. В. в інтересах ОСОБА_1 необхідно надати докази на підтвердження підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, а також на підтвердження сплати судового збору необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу адвоката Долича Олександра Володимировича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 15 червня 2022 року залишити без руху.
Надати адвокату Доличу Олександру Володимировичу в інтересах ОСОБА_1 строк для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                                       С. Ю. Мартєв