ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 березня 2023 р.	Справа № 480/8048/20	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,
Суддів: Калиновського В.А. ,  Кононенко З.О. ,
за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т.,
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2021 року, головуючий суддя І інстанції: І.С. Шевяков,  м. Полтава, повний текст складено 24.05.21 року у справі № 480/8048/20
          за позовом          ОСОБА_1  
          до                             Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області      
третя особа          Профспілка "Справедливість" управління Держпраці у Сумській області 
          про визнання протиправними та скасування наказів,
ВСТАНОВИВ:
Позивачка, ОСОБА_1 , звернулась до суду з адміністративним позовом до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог, просила суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 19.10.2020 року № 53 «Про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення».
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2021 року у справі № 480/8048/20 у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, просила суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2021 року у справі № 480/8048/20, та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивачка послалася на те, що дисциплінарне провадження відносно неї порушено та проведено відповідачем всупереч встановленій законодавством процедурі, а факт вчинення нею дисциплінарного проступку не доведений жодними доказами.
Вважає, що відповідач не мав права порушувати відносно неї дисциплінарне провадження на підставі подання голови суду, оскільки у голови суду відсутні повноваження щодо ініціювання перевірки роботи керівника апарату, а він наділений лише правом вносити подання начальнику ТУ ДСА щодо застосування дисциплінарного стягнення.
Крім того, дисциплінарне провадження проводилось постійно діючою дисциплінарною комісією, а не призначеною для здійснення конкретного дисциплінарного провадження. Також зазначає про відсутність доказів того, що перевірка обставин дисциплінарного проступку була проведена саме дисциплінарною комісією. Відповідачем було створено робочу групу, яка здійснювала перевірку обставин дисциплінарного проступку, хоча такі дії не передбачені чинним законодавством. Вважає, що жоден член робочої групи або члени дисциплінарної комісії не мали ані повноважень, ані спеціальних знань для здійснення перевірки з питань техніки безпеки, охорони праці та пожежної безпеки. Зазначає, що відповідно до приписів Типового положення про територіальні управління Державної судової адміністрації України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 15.07.2015 №104, відповідач мав право утворити, в разі потреби, комісії, робочі та експертні групи, залучати в межах своїх повноважень спеціалістів, за погодженням із Головою ДСА України та керівниками місцевих органів виконавчої влади, чого ним вчинено не було.
Крім того зазначає, що її було позбавлено можливості надати письмові пояснення перед накладенням дисциплінарного стягнення, що не можна вважати обставиною, яка не вплинула на правильність оскаржуваного рішення.
Щодо суті порушень, виявлених під час дисциплінарного провадження, зазначила, що оскільки розпорядження голови суду № 6 від 12.05.2020 року, яким її було зобов`язано забезпечити дотримання вимог законодавства з пожежної безпеки та охорони праці в Сумському окружному адміністративному суді, та привести у відповідність до вимог законодавства локальні нормативні акти суду з питань пожежної безпеки та охорони праці (положення, плани, інструкції тощо) є неконкретизованим, незрозумілим та невмотивованим, то є незрозумілим порядок його виконання, і, відповідно, неможливо встановити його належне чи неналежне виконання/невиконання позивачкою.
Вважає, що діяльність керівника апарату з організаційного забезпечення суду носить загальний характер, та полягає у забезпеченні сталої та ефективної роботи суду в цілому. 
Між тим, подані позивачкою на виконання вищевказаного розпорядження проекти, положення, та інструкції головою суду затверджені не були, що не може вважатися невиконанням позивачкою зазначеного розпорядження.
Звертає увагу, що з жодного пункту вищевказаного розпорядження не випливає обов`язку керівника апарату особисто затверджувати документи з питань пожежної безпеки та охорони праці, що також не передбачено жодним чинним нормативно-правовим актом. При цьому згідно роз`яснень, наведених у листі ДСА України від 19.06.2020 №10-12457//20, керівник апарату є керівником державної служби в суді, керівником суду є його голова, а тому враховуючи, що забезпечення пожежної безпеки покладається на керівника (керівників) суб`єкта господарювання, зазначає, що не мала права діяти на власний розсуд ухвалюючи непередбачені чинними законодавчими нормами рішення, та з перевищенням повноважень.
Посилаючись на те, що ані відповідачем, ані судом першої інстанції не було з`ясовано та враховано чи дійсно розпорядження голови суду, виходячи з його змісту, не було виконано позивачкою, тобто не було встановлено наявності усіх елементів складу дисциплінарного проступку, а також не підтверджено наявності умисних дій з боку позивачки, та настання негативних наслідків, наполягала на відсутності в її діях/бездіяльності складу дисциплінарного правопорушення, та наполягала на задоволенні вимог апеляційної скарги.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2021 року рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2021 року у справі №480/8048/20 скасовано. Прийнято постанову, якою позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 19.10.2020 № 53 «Про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення» у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Постановою Верховного Суду від 27 грудня 2022 року у справі № 480/8048/20 постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2021 року у справі №480/8048/20 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.  
Розглянувши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що наказом начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області (далі -  ТУДСА в Сумській області/ТУ ДСА) № 53 від 19.10.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » на підставі подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 05.10.2020 року, подання голови Сумського окружного адміністративного суду (далі – Сумський ОАС/СОАС) С.В. Воловика від 08.10.2020 року №03-23/25181/20 «Про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 » до позивачки - керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду наказано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
У вищевказаному оспорюваному рішенні зазначено про вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» у вигляді неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. Зазначено, що дисциплінарний проступок вчинений повторно протягом року (т. 3, а.с. 39-45).
Так, 26.08.2020 року наказом начальника ТУ ДСА в Сумській області №44 у зв`язку із надходженням подання голови Сумського ОАС Воловика С.В. від 29.07.2020 року №03-23/18166/20 порушено дисциплінарне провадження відносно керівника апарату Сумського ОАС ОСОБА_1 . Наказано дисциплінарній комісії ТУ ДСА в Сумській області здійснити дисциплінарне провадження за фактами, викладеними у поданні голови суду згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження (т. 3 а.с. 89).
У поданні голови Сумського ОАС ОСОБА_2 від 29.07.2020 року №03-23/18166/20 про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду, на підставі якого було порушено вищевказане дисциплінарне провадження, зазначено, що оскільки у Сумському ОАС не створена служба охорони праці, посадова особа, яка забезпечує вирішення конкретних витань охорони праці призначалась наказом голови суду, положення, інструкції, інші акти з охорони праці, які діють у Сумському ОАС, також затверджувались головою суду, який не є роботодавцем, 12.05.2020 року було прийнято розпорядження № 6, яким ОСОБА_1 зобов`язано забезпечити дотримання вимог законодавства з пожежної безпеки та охорони праці та привести у відповідність до вимог законодавства локальні нормативні акти суду з питань пожежної безпеки та охорони праці (положення, плани, інструкції і т.п.).
Зазначено також, що на виконання вищевказаного розпорядження, у червні 2020 року позивачкою та начальником відділу організаційного забезпечення розгляду справ ОСОБА_3 голові суду надавались положення та інструкції з питань охорони праці для затвердження. Проте, з огляду на визначені повноваження голови місцевого суду, на підставі приписів Законів України «Про судоустрій і статус суддів», «Про охорону праці», Положення про апарат Сумського ОАС, Посадової інструкції керівника апарату Сумського ОАС, ці локальні нормативні акти були повернуті, та наголошено на тому, що їх затвердження здійснюється керівником апарату, як роботодавцем. Зазначено, що до теперішнього часу розпорядження голови суду № 6 від 12.05.2020 року не виконано, служба охорони праці у суді не створена, посадові особи, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, керівником апарату ОСОБА_1 , як роботодавцем, не призначені, положення, інструкції, інші акти з охорони праці нею не затверджені.
Також зазначено про те, що необхідність відправлення правосуддя в умовах пандемії коронавірусної інфекції, запровадження карантину та обмежувальних заходів у країні, зумовлюють зміну певних умов та особливостей праці, потребують перегляду діючих інструкцій з охорони праці та наповнення їх змісту певними правилами поведінки, порядком дотримання особистої гігієни, застосуванням засобів захисту. У зв`язку з цим, керівник апарату, як роботодавець, повинна була забезпечити проведення з працівниками суду позачергового навчання або інструктажу з питань охорони праці. Проте, з моменту запровадження карантину та встановлення особливих умов праці в СОАС, зміни до інструкції охорони праці не вносились, навчання й інструктажі не проводились, що створює безпосередню загрозу здоров`ю працівників суду (т. 3 а.с. 86-87).
Згідно вищевказаного розпорядження голови Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 від 12.05.2020 року №6 «Про вжиття заходів для забезпечення дотримання вимог Закону «Про охорону праці» та заходів пожежної безпеки» головою суду, у відповідності до статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Положення про апарат СОАС, позивачку зобов`язано у строк до 26.05.2020 року: забезпечити дотримання вимог законодавства з пожежної безпеки та охорони праці у Сумському окружному адміністративному суді; привести у відповідність до вимог законодавства локальні нормативні акти суду з питань пожежної безпеки та охорони праці (положення, плани, інструкції і т.п.) (т. 3, а.с. 93).
Наказом начальника ТУ ДСА в Сумській області від 23.09.2020 року № 53 відповідно до протоколу засідання дисциплінарної комісії ТУ ДСА в Сумській області від 23.09.2020 року, для здійснення детальної перевірки фактів, наведених у поданні голови СОАС, створено робочу групу ТУ ДСА в Сумській області, а саме залучено до роботи дисциплінарної комісії головного спеціаліста сектору організаційного забезпечення діяльності судів та судової статистики ОСОБА_4 , провідного спеціаліста сектору організаційного забезпечення діяльності судів та судової статистики ОСОБА_5 . Зазначено про необхідність вивчення групою у складі: секретаря дисциплінарної комісії ОСОБА_6 , а також залучених спеціалістів територіального управління ОСОБА_4 та ОСОБА_5 безпосередньо в суді фактів, викладених в поданні голови суду, а також в поясненнях керівника апарату суду ОСОБА_1 від 03.09.2020 року та від 22.09.2020 року, заступника керівника апарату суду ОСОБА_7 від 16.09.2020 року та від 22.09.2020 року, начальника відділу організаційного забезпечення розгляду справ ОСОБА_3 від 23.09.2020 року. (т. 3 а.с. 58-60).
24.09.2020 року вищевказаною робочою групою ТУ ДСА в Сумській області проведено перевірку у Сумському окружному адміністративному суді за фактами, викладеними у поданні голови суду ОСОБА_2 від 29.07.2020 про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду, за наслідками чого складено доповідну записку, яка 25.09.2020 року обговорена на засіданні дисциплінарної комісії, за результатами чого дисциплінарна комісія вирішила 1. Визнати факти, викладені в доповідній записці робочої групи територіального управління такими, що підтвердились; 2. Призначити дату засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ територіального управління ДСА України в Сумській області для розгляду дисциплінарної справи керівника апарату Сумського ОАС ОСОБА_1 – 30.09.2020 року о 10-00 год. 3. Запросити на засідання дисциплінарної комісії керівника апарату Сумського ОАС ОСОБА_1 , а також заступника керівника апарату та начальника відділу організаційного забезпечення розгляду справ суду (т.  3, а.с. 51-55, 61-63).
За результатами засідання дисциплінарної комісії 30.09.2020 року, на якому були присутні: керівник апарату Сумського ОАС ОСОБА_1 , заступник керівника апарату ОСОБА_7 , та начальник відділу організаційного забезпечення розгляду справ ОСОБА_3 , вирішено у термін до 06.10.2020 року підготувати та внести начальнику ТУ ДСА в Сумській області подання дисциплінарної комісії. Рекомендувати начальнику ТУ ДСА в Сумській області застосувати до керівника апарату суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді неповної службової відповідності (т. 3 а.с. 64-71). 
Наказом начальника ТУДСА в Сумській області від 02.10.2020 року № 49 продовжено тривалість здійснення дисциплінарного провадження відносно позивачки до 15.10.2020 року включно (т. 3, а.с. 38).
05.10.2020 року членами дисциплінарної комісії на ім`я начальника ТУДСА в Сумській області складено подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ТУ ДСА в Сумській області, яким, відповідно до ч. 4 ст. 66 Закону України «Про державну службу» рекомендовано застосувати до позивачки дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність у зв`язку із наявністю в її діях дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», характер якого виразився у неналежному виконанні посадових обов`язків, наказів та доручень керівника повторно протягом року (т. 4, а.с. 117-128).
07.10.2020 року за №01-1688/20 на електронну адресу позивачки відповідачем було направлено вищевказане подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 05.10.2020 року (т. 3 а.с. 77).
Згідно електронних листів позивачки від 07.10.2020 року, нею зазначено про одержання вищевказаного подання, та повідомлено про те, що з 07.10.2020 року вона перебуває на лікарняному, тому не може надати пояснення начальнику ТУ ДСА, та просить продовжити строк їх надання (т. 3 а.с. 74-76). 
Не є спірною обставиною у цій справі, що у період з 07.10.2020 року по 18.10.2020 року позивачка була відсутня на робочому місці у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.
19.10.2020 року після виходу позивачки на роботу відповідачем був виданий оскаржуваний наказ №53 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » (т. 3, а.с. 39-45).
Не погоджуючись з вищевказаним рішенням відповідача позивачка звернулась до суду з цим позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. 
Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця врегульовані Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII (далі  - Закон №889-VIII, у редакції на час спірних відносин).
Відповідно до положень частини 1 статті 1 Закону №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів, управління персоналом державних органів, реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.
Відповідно до ч.3 ст.5 Закону №889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
Колегія суддів зазначає, що особливості правового регулювання державної служби в системі правосуддя визначаються законодавством про судоустрій і статус суддів (частина 4 статті 5 Закону № 889-VIII).
Частиною 1 статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (далі - Закон № 1402- VIII) встановлено, що організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату.
Пунктом 3 частини 1 статті 24 Закону № 1402- VIII передбачено, що голова місцевого суду: контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.
За приписами пункту 1 частини 1 статті 61 Закону №889-VIII службова дисципліна забезпечується, зокрема, шляхом дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку.
Відповідно до частини 2 статті 62 Закону №889-VIII державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.
Керівник державної служби несе відповідальність за неналежний рівень службової дисципліни і здійснює повноваження щодо притягнення державних службовців до дисциплінарної відповідальності (ч. 1 статті 63 Закону №889-VIII).
Згідно з частини 2 статті 63 Закону №889-VIII з метою забезпечення належного рівня службової дисципліни керівник державної служби зобов`язаний: 1) створювати умови для виконання державними службовцями своїх посадових обов`язків і підвищення ними професійної компетентності та вимагати належного виконання посадових обов`язків; 2) здійснювати контроль за виконанням державними службовцями посадових обов`язків; 3) під час виконання посадових обов`язків керуватися публічними інтересами, суворо дотримуватися і забезпечувати дотримання Конституції, законів України та інших нормативно-правових актів, чітко формулювати накази (розпорядження) та доручення, перевіряти точність і своєчасність їх виконання; 4) забезпечувати виконання державними службовцями своїх посадових обов`язків, у тому числі шляхом застосування дисциплінарних стягнень; 5) належним чином організовувати роботу державних службовців, забезпечувати ефективне виконання завдань, що поставлені перед державним органом; 6) виховувати у державних службовців сумлінне ставлення до служби, бережливе ставлення до державного майна, підтримувати їхню ініціативу, а також вживати заходів для додержання ними правил етичної поведінки; 7) забезпечувати прозорість та об`єктивність під час оцінювання результатів службової діяльності державних службовців; 8) організовувати проведення з державними службовцями профілактичних заходів щодо запобігання вчиненню ними дисциплінарних проступків, виявляти та своєчасно припиняти їх вчинення.
Частиною 1 статті 64 Закону №889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Частиною 1 статті 65 Закону №889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
За приписами пункту 5 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками, зокрема, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Згідно з частиною 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Частиною 1 статті 67 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Приписами статті 69 Закону №889-VIII визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення. Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів. Члени дисциплінарної комісії здійснюють свої повноваження на громадських засадах. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
У відповідності до статті 6 Закону №889-VIII посада керівника апарату місцевого суду належить до категорії «Б».
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
За приписами частини 1 статті 70 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. №1039 (далі - Порядок № 1039).
Так, пунктом 4 Порядку №1039 передбачено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Згідно з пунктом 33 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За приписами пунктів 34, 36 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.
За результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).
Відповідно до частини 1 статті 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Як встановлено з матеріалів справи, 19.10.2020 року за результатами розгляду дисциплінарного провадження відносно позивачки, суб`єктом призначення (керівником державної служби), а саме начальником Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, на підставі подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 05.10.2020 року, прийнято рішення про накладення на позивачку дисциплінарного стягнення, оформлене наказом за № 53 від 19.10.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » у вигляді попередження про неповну службову відповідність, в якому зазначено про вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» у вигляді неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. Зазначено, що дисциплінарний проступок вчинений повторно протягом року.
Як зазначалось вище, підставою для порушення дисциплінарного провадження відносно позивачки стало подання голови Сумського ОАС ОСОБА_2 від 29.07.2020 року №03-23/18166/20 про порушення дисциплінарного провадження, в якому зазначено про те, що у Сумському ОАС не створена служба охорони праці, розпорядження голови суду від 12.05.2020 року № 6, яким керівника апарату ОСОБА_1 зобов`язано забезпечити дотримання вимог законодавства з пожежної безпеки та охорони праці та привести у відповідність до вимог законодавства локальні нормативні акти суду з питань пожежної безпеки та охорони праці (положення, плани, інструкції  і т.п.) не виконано, служба охорони праці у суді не створена, посадові особи, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, керівником апарату ОСОБА_1 , як роботодавцем, не призначені, положення, інструкції, інші акти з охорони праці нею не затверджені. Також зазначено, що необхідність відправлення правосуддя в умовах пандемії коронавірусної інфекції, запровадження карантину та обмежувальних заходів у країні зумовлюють зміну певних умов та особливостей праці, потребують перегляду діючих інструкцій з охорони праці та наповнення їх змісту певними правилами поведінки, порядком дотримання особистої гігієни, застосуванням засобів захисту. У зв`язку з цим, керівник апарату, як роботодавець, повинна була забезпечити проведення з працівниками суду позачергове навчання або інструктаж з питань охорони праці. Проте, з моменту запровадження карантину та встановлення особливих умов праці в СОАС, зміни до інструкції охорони праці не вносились, навчання й інструктажі не проводились, що створює безпосередню загрозу здоров`ю працівників суду (т. 3 а.с. 86-87).
В оскаржуваному наказі ТУ ДСА України в Сумській № 53 від 19.10.2020 року про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення зазначено, що питання недоліків в організації роботи охорони праці та пожежної безпеки, які були викладені у поданні голови суду від 29.07.2020 року, знайшли своє підтвердження станом на 30.09.2020 року.
Встановлено відсутність необхідної кількості вогнегасників; відсутність відкоригованих планів евакуації на всіх поверхах будівлі; особи, які проводили інструктаж, не мали на це права, оскільки не пройшли навчання; водієві не проводився своєчасний (1 раз на три місці) інструктаж; не проводились вступні інструктажі зі студентами; позаплановий інструктаж з працівниками щодо поширення епідемії корона вірусу відповідальною особою не проводився; відсутній інформаціно-довідковий куточок з питань цивільного захисту; відсутні інструкції по охороні праці (далі – ОП) та пожежній безпеці (ПБ) в приміщенні бібліотеки суду; служба охорони праці у суді не створена.
Вказано, що характер дисциплінарного проступку виражений:
-у неналежному виконанні вимог законодавства про охорону праці та пожежну безпеку;
-неналежному виконанні обов`язків керівника апарату, визначених посадовою інструкцією та положенням про апарат суду;
-неналежному забезпеченні контролю за роботою структурного підрозділу суду та неналежною організацією його роботи.
Зазначено, що в діях позивачки наявний дисциплінарний проступок, а саме – невиконання наказу або доручення керівника (розпорядження голови суду № 6 від 12.05.2020), посадових обов`язків, що полягає, зокрема, в незабезпеченні контролю за роботою відділу документального забезпечення та належною організацією його роботи  та роботи заступника керівника апарату.
Вказано про вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» у вигляді неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. Зазначено, що дисциплінарний проступок вчинений повторно протягом року (т. 3 а.с. 39 з.б.).
З приводу наведеного колегія суддів зазначає, що у відповідності до частини 1 статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII закріплено, що організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату.
Згідно посадової інструкції керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, затвердженої начальником ТУДСА в Сумській області 26.09.2019 року (далі - Посадова інструкція), нею встановлені засади діяльності, обсяг функціональних обов`язків та основні вимоги щодо їх виконання, права та відповідальність особи, яка займає посаду керівника апарату суду у Сумському ОАС.
Відповідно до п. 1.2. Посадової інструкції керівник апарату очолює апарат суду та здійснює безпосереднє керівництво його діяльністю. Правовий статус керівника апарату визначається Законом України "Про державну службу" з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про судоустрій і статус суддів".
Пунктом 2.3 Посадової інструкції визначено, що керівник апарату суду вживає заходів для забезпечення належних умов діяльності суду.
Згідно пункту 2.12 Посадової інструкції керівник апарату суду здійснює контроль за дотриманням працівниками суду, зокрема, правил техніки безпеки та вимог інших документів, які регламентують роботу суду.
Згідно з п. 2.13. Посадової інструкції керівник апарату є керівником державної служби в апараті суду.
Керівник апарату здійснює організаційні заходи щодо створення безпечних і комфортних умов для суддів, працівників апарату суду та осіб, які перебувають у суді (п.2.31 Посадової інструкції)
Керівник апарату виконує доручення голови суду щодо організаційного забезпечення діяльності суду (пункт 2.34 Посадової інструкції) (т. 4 а.с. 63-69).
Отже, згідно  Посадової інструкції позивачки, вона, як керівник апарату суду та керівник державної служби в апараті суду, здійснює контроль за дотриманням працівниками суду, зокрема, правил техніки безпеки, здійснює організаційні заходи щодо створення безпечних і комфортних умов для суддів, працівників апарату суду та осіб, які перебувають у суді, а також виконує доручення голови суду щодо організаційного забезпечення діяльності суду.
Також, пунктом 2.2. Положення з охорони праці, пожежної безпеки та дій у надзвичайних ситуаціях у Сумському окружному адміністративному суді від 30.07.2019 року №54-ОД встановлено, що відповідальна особа з охорони праці та пожежної безпеки суду безпосередньо підпорядковується керівникові апарату (т. 3 а.с. 137).
Колегія суддів зазначає, що 27.09.2018 року наказом голови СОАС № 32-АГП було визначено відповідальною за забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту в Сумському окружному адміністративному суді начальника відділу організаційного забезпечення розгляду справ суду ОСОБА_8 (т. 3 а.с. 111).
28.03.2019 року розпорядженням № 3 голова СОАС призначив себе відповідальним за стан охорони праці та пожежної безпеки (т. 3 а.с. 113).
30.07.2019 року наказом голови СОАС № 52-ОД відповідальною особою за стан охорони праці та пожежної безпеки визначено начальника відділу організаційного забезпечення розгляду справ ОСОБА_8 (т. 3 а.с. 114).
22.11.2019 року наказом голови СОАС № 80-ОД відповідальною особою за стан охорони праці та пожежної безпеки призначено начальника відділу організаційного забезпечення розгляду справ ОСОБА_3 . На підставі цього наказу втратив чинність наказ від 30.07.2019 № 52-од (т. 3 а.с. 150).
Наказом голови суду від 08.01.2020 року № 1 скасовано наказ від 22.11.2019 року № 80-ОД, яким відповідальність за стан охорони праці та пожежної безпеки голова суду взяв на себе, тимчасово, до проходження навчання відповідальною особою (т. 3 а.с. 154).
12.02.2020 року наказом голови суду № 15-ОД відповідальною особою за стан охорони праці та пожежної безпеки призначено начальника відділу організаційного забезпечення розгляду справ Фетісову І.О., наказ від 08.01.2020 року № 1 визнаний таким, що втратив чинність (т. 3 а.с. 155).
Пунктом 1.6 Посадової інструкції начальника відділу організаційного забезпечення розгляду справ Сумського окружного адміністративного суду, затвердженої наказом керівника апарату суду від 04.09.2019 року №26-ОД визначено, що начальник відділу безпосередньо підпорядковується керівнику апарату суду ( т. 3 а.с. 185).
Аналіз вищевикладених обставин дозволяє дійти висновку про те, що  відповідальними особами за стан охорони праці та пожежної безпеки у СОАС у період з:  27.09.2018 - 28.03.2019 - була начальник відділу організаційного забезпечення розгляду справ; з 28.03.2019 - 30.07.2019 - голова суду; 30.07.2019 - 22.11.2019 - начальник відділу організаційного забезпечення розгляду справ; з 22.11.2019 - 08.01.2020 - начальник відділу організаційного забезпечення розгляду справ; з 08.01.2020 - 12.02.2020 - був голова суду; з 12.02.2020 року - начальник відділу організаційного забезпечення розгляду справ.  
Таким чином, у період зокрема з 27.09.2018 до 28.03.2019 року, з 30.07.2019 року по 08.01.2020 року, а також з 12.02.2020 року відповідальними особами за стан охорони праці та пожежної безпеки у СОАС були посадові особи, які безпосередньо підпорядковувались керівнику апарату.
Позивачка у свою чергу, як керівник апарату суду та керівник державної служби в суді, у відповідності до своїх посадових обов`язків, повинна була здійснювати відповідний контроль за дотриманням правил техніки безпеки, здійснювати організаційні заходи щодо створення безпечних і комфортних умов для суддів, працівників апарату суду та осіб, які перебувають у суді, а також виконувати доручення голови суду щодо організаційного забезпечення діяльності суду.
Разом з тим, дисциплінарною комісією було встановлено відсутність необхідної кількості вогнегасників, відсутність відкоригованих планів евакуації на всіх поверхах будівлі, відсутність у осіб, які проводили інструктаж права його проводити, у зв`язку із непроходженням відповідного навчання, непроведення своєчасного періодичного інструктажу  водія, непроведення позапланового інструктажу з працівниками щодо поширення епідемії коронавірусу, відсутність інформаціно-довідкового куточка з питань цивільного захисту, відсутність інструкції по охороні праці та пожежній безпеці, а також відсутність служби охорони праці у суді.
Наведені обставини позивачкою не спростовано.
Згідно розпорядження голови СОАС від 12.05.2020 року №6 «Про вжиття заходів для забезпечення дотримання вимог Закону «Про охорону праці» та заходів пожежної безпеки» головою суду, у відповідності до статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Положення про апарат СОАС, позивачку зобов`язано у строк до 26.05.2020 року: забезпечити дотримання вимог законодавства з пожежної безпеки та охорони праці у Сумському окружному адміністративному суді, та привести у відповідність до вимог законодавства локальні нормативні акти суду з питань пожежної безпеки та охорони праці (положення, плани, інструкції і т.п.).
Не є спірною обставиною у цій справі, що відповідні проекти були передані голові суду, однак не були ним затверджені із зазначенням про те, що ці документи повинні затверджуватись керівником апарату суду.
Колегія суддів зазначає, що як вказувалось вище, частиною 1 статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII встановлено, що організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату.
Згідно з п. 2.13. Посадової інструкції позивачки, керівник апарату є керівником державної служби в апараті суду. Керівник апарату здійснює організаційні заходи щодо створення безпечних і комфортних умов для суддів, працівників апарату суду та осіб, які перебувають у суді (п.2.31 Посадової інструкції).
Згідно ч. 5 ст. 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» керівник апарату суду призначає на посаду та звільняє з посади працівників апарату суду, застосовує до них заохочення та накладає дисциплінарні стягнення.
Згідно частини 1 статті 15 Закону України «Про охорону праці» на підприємстві з кількістю працюючих 50 і більше осіб роботодавець створює службу охорони праці відповідно до типового положення, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.
Роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, зокрема, створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов`язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання; розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці (ст. 13 Закону України «Про охорону праці»).
Згідно Розділу ІІІ Положення про апарат Сумського окружного адміністративного суду № 8 від 30.07.2019 апарат суду, окрім іншого, забезпечує дотримання вимог Закону України «Про охорону праці» та дотримання заходів пожежної безпеки.
Згідно п. 8 Розділу ІV Положення про апарат СОАС, керівник апарату, зокрема, виконує доручення голови суду та його заступника, рішення зборів суддів щодо організаційного забезпечення діяльності суду.
Згідно ч. 3 ст. 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення суду.
У відповідності до частини 2 статті 63 Закону №889-VIII з метою забезпечення належного рівня службової дисципліни керівник державної служби зобов`язаний під час виконання посадових обов`язків керуватися публічними інтересами, суворо дотримуватися і забезпечувати дотримання Конституції, законів України та інших нормативно-правових актів, чітко формулювати накази (розпорядження) та доручення, перевіряти точність і своєчасність їх виконання.
Частиною 1 статті 64 Закону №889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Колегія суддів зазначає, що під час засідання дисциплінарної комісії 30.09.2020 року позивачка не заперечувала, що станом на 30.09.2020 року у суді не створена служба охорони праці, керівником апарату не призначені посадові особи, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, локальні нормативні акти з питань охорони праці та пожежної безпеки не оновлені та не приведені у відповідність до вимог законодавства, зміст діючих інструкцій з охорони праці не наповнений певними правилами поведінки в умовах пандемії коронавірусної інфекції та запровадження карантину; позачергові навчання/інструктаж з питань ОП з моменту запровадження карантину не проводились.
При цьому, як зазначено в протоколі засідання комісії, позивачка пояснила, що  керівник апарату може делегувати повноваження. На постійній основі контролює роботу з ОП та ПБ заступник керівника апарату ОСОБА_7 та начальник відділу організаційного забезпечення розгляду справ ОСОБА_8 . Відповідальна особа за ОП та ПБ безпосередньо підпорядковується голові суду. Всі інструкції та положення затверджувались головою суду, тому зауважень та претензій до відповідальної особи на той час у позивачки не було. Щодо відсутності служби з охорони праці зазначила, що ОСОБА_7 контролює цей напрямок роботи і вона не доповідала позивачці як керівнику апарату суду про те, що така служба в суді не створена та вважає, що відповідальність нести не повинна. На питання про те, чи є позивачка роботодавцем для працівників апарату суду відповіла ствердно. При цьому не заперечувала, що згідно посадової інструкції керівника апарату суду керівник апарату забезпечує виконання та необхідне дотримання правил з охорони праці та пожежної безпеки, однак вказала, що делегувала ці повноваження   ОСОБА_7 .
На питання комісії щодо здійснення контролю за дотриманням працівниками апарату правил техніки безпеки, позивачка зазначила, що делегувала ці повноваження. Про здійснення контролю за дотриманням охорони праці та пожежної безпеки в 2019, 2018, 2017, 2016 роках відповіді не надала (т. 3 а.с. 64 - 71).
Колегія суддів зазначає, що наведене вище нормативне регулювання обов`язків керівника апарату суду хоч і не містить прямої вказівки про те, що саме керівник має здійснювати контроль охорони праці та пожежної безпеки у суді, проте це випливає із самої суті наведених вище обов`язків та повноважень. Керівник апарату здійснює безпосереднє керівництво апаратом суду та забезпечує вжиття заходів для забезпечення належних умов діяльності суду.
Тобто, керівник апарату або самостійно забезпечує контроль з охорони праці та пожежної безпеки або ж визначає відповідальних осіб.
Між тим, встановлені у справі обставини дають підстави для висновку про те, що керівник апарату ОСОБА_1 , фактично делегувавши свої повноваження з охорони праці та пожежної безпеки підпорядкованим особам, не здійснила контроль їх додержання, не створила як роботодавець службу охорони праці, та не здійснила контроль за дотриманням працівниками апарату суду правил техніки безпеки та вимог інших документів, які регламентують відповідну роботу суду. 
Вищевикладене доводить обґрунтованість наведеного в оспорюваному рішенні відповідача  висновку про наявність в діях позивачки дисциплінарного проступку, який виразився у невиконанні наказу або доручення керівника (розпорядження голови суду № 6 від 12.05.2020), посадових обов`язків, що полягає, зокрема, в незабезпеченні контролю за роботою відділу документального забезпечення та належною організацією його роботи  та роботи заступника керівника апарату/ у неналежному виконанні вимог законодавства про охорону праці та пожежну безпеку; неналежному виконанні обов`язків керівника апарату, визначених посадовою інструкцією та положенням про апарат суду; неналежному забезпеченні контролю за роботою структурного підрозділу суду та неналежною організацією його роботи.
Доводи позивачки про неконкретизовані вимоги розпорядження голови суду, що унеможливили розуміння нею того, які саме документи та дії з охорони праці та пожежної безпеки голова суду зобов`язав її вчинити колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки на виконання вищевказаного розпорядження були подані проекти документів, правильність та повнота складання яких не були поставлені під сумнів, що дає підстави для висновку про те, що зміст розпорядження був доступний для розуміння.
Крім того, колегія суддів зазначає, що позивачка, обіймаючи посаду керівника апарату суду, повинна бути обізнаною про те, яким чином та за допомогою яких документів підлягає здійсненню контроль за охороною праці та пожежною безпекою у суді.
З огляду на вищезазначене колегія суддів вважає спростованими доводи апеляційної скарги щодо недоведеності вчинення позивачкою дисциплінарного проступку та щодо неправомірності накладення на неї відповідного дисциплінарного стягнення.
Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Частиною 2 статті 67 Закону № 889-VIII передбачено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Відповідно до частини 4 статті 67 Закону №889-VIII обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Колегія суддів зазначає, що згідно оскаржуваного наказу відповідача, перед прийняттям рішення про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення відповідачем було враховано, що дисциплінарний проступок вчинений повторно протягом року. Також, відповідачем досліджувалась характеристика позивачки, у відповідності до якої позивачка систематично працює над підвищенням рівня професійної компетентності, за час роботи в суді відзначена подяками ДСА України, ВАС України, грамотою міського голови та подякою голови суду.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про те, що рішення про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення було прийнято позивачем без з`ясування та врахування обставин, що обтяжують чи пом`якшують її відповідальність.
Стосовно доводів позивачки про те, що її було позбавлено можливості надати письмові пояснення перед накладенням дисциплінарного стягнення, то колегія суддів зазначає, що 07.10.2020 року за №01-1688/20 на  електронну адресу позивачки відповідачем було направлено подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 05.10.2020 року яким, відповідно до ч. 4 ст. 66 Закону України «Про державну службу» рекомендовано застосувати до позивачки дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, на що позивачкою того ж дня - 07.10.2020 року шляхом надіслання листа електронною поштою відповідачу було повідомлено про одержання вищевказаного подання, однак зазначено про те, що з 07.10.2020 року вона перебуває на лікарняному, тому не може надати пояснення начальнику ТУ ДСА, та просить продовжити строк їх надання (т. 3 а.с. 74-76). 
Листом ТУ ДСА України в Сумській області від 08.10.2020 року № 01-1705/20 (т. 3 а.с. 50) позивачку було повідомлено про те, що продовження терміну надання пояснень законодавством не передбачено, та зазначено про можливість подати пояснення шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу, однак, позивачка до дня ухвалення оскаржуваного наказу про застосування до неї дисциплінарного стягнення - 19.10.2020 року таким правом не скористалась.
З огляду на вищезазначене колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про те, що позивачку було позбавлено права надати письмові пояснення до застосування до неї дисциплінарного стягнення.
Стосовно доводів апеляційної скарги про те, що оскаржуваний наказ був ухвалений поза межами встановленого законом 10-денного строку, то колегія суддів зазначає, що згідно частини четвертої статті 74 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.
У зв`язку з перебуванням позивачки на лікарняному, в межах 10-денного строку, визначеного законодавством, та відповідно до подання голови суду про накладення дисциплінарного стягнення, начальником ТУ ДСА України в Сумській області 13.10.2020 року проставлено резолюцію на поданні дисциплінарної комісії: "Застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Оформити наказ після виходу ОСОБА_1 з лікарняного".
Відтак, оскільки оскаржуваний наказ № 53 про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення оформлено невідкладно в перший день після закінчення періоду її непрацездатності – 19.10.2020 року, колегія суддів приходить до висновку про безпідставність доводів позивачки щодо порушення відповідачем строку ухвалення зазначеного рішення.
Стосовно доводів апеляційної скарги про те, що відповідач не мав права порушувати відносно позивачки дисциплінарне провадження на підставі подання голови суду, оскільки у голови суду відсутні повноваження щодо ініціювання перевірки роботи керівника апарату, а він наділений лише правом вносити подання начальнику ТУ ДСА щодо застосування дисциплінарного стягнення з посиланням на правову позицію, викладену у постанові ВС КАС від 16 квітня 2020 року у справі №804/4069/17, що на переконання позивачки є самостійною підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного наказу, то колегія суддів відхиляє зазначені доводи, виходячи з наступного.
Відповідно до частини першої статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.
Пунктом 3 частини 1 статті 24 Закону "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що голова місцевого суду контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.
Згідно з частиною четвертою статті 155 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" керівника апарату місцевого суду, його заступника призначає за погодженням голови відповідного суду на посаду та звільняє з посади начальник відповідного територіального управління Державної судової адміністрації України.
При цьому, правове регулювання статей 68,71 Закону №889-VIII зазнало змін, згідно Закону № 117-ІХ від 19.09.2019 та було викладено в наступній редакції.
Так, згідно частини першої статті 68 Закону № 889-VIII, дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження):
міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства;
суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.
Приписами статті 71 Закону №889-VIII визначено, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.
Колегія суддів зазначає, що норми статті 71 Закону №889-VIII в рамках розгляду цієї справи та справи №804/4069/17 мають відмінне нормативне тлумачення, що виражається в передбаченні можливості проведення службового розслідування та відсутності такої можливості згідно Закону № 117-ІХ від 19.09.2019 і відсилання до підзаконного нормативно правового акту, яким визначається процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.
Окрім того, приписами частини першої статті 68 Закону №889-VIII, станом на час виникнення спірних відносин не було передбачено застереження щодо ініціювання дисциплінарного провадження виключно суб`єктом призначення, як це передбачалося редакцією норми при розгляді справи №804/4069/17, а було визначено, що суб`єкт призначення лише видає наказ, яким і порушується дисциплінарне провадження.
Аналогічний висновок був наведений Верховним Судом у постанові від 18.08.2022 року у справі №480/3500/21.
Відтак, колегія суддів зазначає, що в даному випадку норми частини першої статті 68 Закону № 889-VIII не позбавляли права голови суду ініціювати порушення дисциплінарного провадження відносно позивачки - керівника апарату. Більше того, голова суду, звертаючись з ініціативою щодо порушення дисциплінарного провадження, не порушив дискреційні повноваження начальника Територіального управління ДСА України в Сумській області щодо видання наказу про порушення дисциплінарного провадження відносно позивачки, визначені приписами даної статті Закону.
Колегія суддів зазначає, що висновок Верховного Суду у справі №804/4069/17 не підлягає застосуванню у цій справі, оскільки зроблений у правовідносинах, які не є подібними, зокрема, постановлений за відмінного правового регулювання.
Окрім того, колегія суддів звертає увагу, що наказ ТУ ДСА в Сумській області від 26.08.2020 року №44 Про порушення дисциплінарного провадження відносно  позивачки не є предметом оскарження у цій справі та є реалізованим.
Посилання в апеляційній скарзі на те, що дії голови СОАС відносно позивачки свідчать про упереджене та необ`єктивне ставлення, є особистими та не знайшли свого підтвердження у ході апеляційного перегляду даної справи.
Стосовно доводів позивачки про порушення процедури дисциплінарного провадження у зв`язку з тим, що для здійснення дисциплінарного провадження відносно неї дисциплінарна комісія окремо не створювалася, а провадження здійснювалося постійно діючою у ТУ ДСА України в Сумській області дисциплінарною комісією, з посиланням на її нелегітимність, то колегія суддів такі доводи відхиляє.
Так, згідно частин 1, 2 статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення.
Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів (частина 3 статті 69 Закону № 889-VIII).
Приписи аналогічного змісту передбачені пунктами 7, 8, 10 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. №1039.
Відповідно до пункту 12 Порядку №1039 у разі неможливості утворення в державному органі дисциплінарної комісії дисциплінарні провадження щодо державних службовців зазначеного органу здійснюються дисциплінарною комісією державного органу вищого рівня в порядку підпорядкування.
У разі відсутності державного органу вищого рівня дисциплінарна комісія утворюється одноразово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження за рішенням НАДС з урахуванням вимог цього Порядку за поданням особи, яка прийняла рішення про порушення дисциплінарного провадження.
Пунктом 15 Порядку №1039 визначено, що з числа членів Комісії обирається головуючий відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх на засіданні Комісії членів строком на три місяці.
З огляду на вищезазначене, утворення дисциплінарної комісії одноразово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження вимагається лише у випадку, передбаченому пунктом 12 Порядку №1039, в інших випадках дисциплінарна комісія діє у відповідному державному органі на загальних засадах.
Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області була утворена до прийняття Кабінетом Міністрів України постанови від 04.12.2019 № 1039 та відповідно до приписів статті 69 Закону № 889-VIII, які діяли станом на момент її утворення.
При цьому колегія судді зазначає, що заперечень щодо неналежності/нелегітимності складу вищевказаної комісії станом на момент її утворення, позивачем не наведено.
Кількісний склад дисциплінарної комісії у даному випадку також відповідає приписам пункту 10 Порядку №1039, оскільки вимога даної норми встановлює мінімально допустиму кількість членів дисциплінарної комісії (не менше трьох). При цьому, заборони щодо включення в склад дисциплінарної комісії більше ніж трьох осіб норма пункту 10 Порядку також не містить.
Згідно роз`яснення Національного агентства України з питань державної служби від 23.07.2020 № 109 р/з, дисциплінарна комісія формується після прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження із числа працівників органу, в якому утворюється відповідна дисциплінарна комісія, та утворюється разово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження.
Наказом ТУ ДСА в Сумській області від 26.08.2020 року  №44 «Про порушення дисциплінарного провадження» (т. 3 а.с. 89) порушено дисциплінарне провадження відносно керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 та Дисциплінарній комісії ТУ ДСА України в Сумській області доручено здійснити дисциплінарне провадження за фактами, викладеними у поданні голови суду ОСОБА_2  згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження.
Колегія суддів зазначає, що дисциплінарна комісія, утворена до набрання чинності Закону №117-ІХ від 19.09.2019 та з дотриманням вимог статті 69 Закону №889-VIII (в редакції до 19.09.2019), вправі здійснювати свої повноваження до закінчення строку, на який її було утворено, за умови відповідності її складу вимогам приписів статті 69 Закону № 889-VIII та Порядку №1039, станом на момент порушення дисциплінарного провадження.
Отже, Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області під час здійснення дисциплінарного провадження відносно керівника апарату СОАС ОСОБА_1 діяла відповідно до вимог законодавства, а тому вищевказані доводи позивачки щодо нелегітимності дисциплінарної комісії також є необґрунтованими.
Доводи апеляційної скарги про те, що Дисциплінарна комісія ТУ ДСА в Сумській області в зв`язку з порушенням процедури її формування та здійснення дисциплінарного провадження зробила висновки, які не відповідають фактичним обставинам справи та суперечать вимогам діючого законодавства є такими, що не знайшли свого підтвердження у ході апеляційного перегляду справи, та спростовуються наведеними вище висновками.
Щодо доводів позивачки про неправомірність створення робочої групи, то колегія суддів зазначає, що пунктом 11 Порядку №1039 передбачено, що до роботи Комісії, дисциплінарної комісії за її рішенням можуть залучатися відповідні експерти (фахівці).
Відповідно до п.5.5 "Положення про територіальне управління Державної судової адміністрації України в Сумській області", затвердженого Головою Державної судової адміністрації України 25.09.2015 року, територіальні управління мають право утворювати в разі потреби за погодженням із Головою ДСА України та керівниками місцевих органів виконавчої влади комісії, робочі та експертні групи, залучати в межах своїх повноважень спеціалістів та скликати в установленому порядку наради з питань, що належать до їх повноважень, визначених законом та цим Положенням.
Отже, погодження від голови ДСА України та керівників місцевих органів виконавчої влади на утворення робочої групи одержується в разі такої потреби.
З матеріалів справи встановлено, що дисциплінарною комісією на своєму засіданні 23.09.2020 вирішено, що для здійснення детальної перевірки фактів, наведених у поданні голови СОАС, слід створити робочу групу, а саме залучити до роботи дисциплінарної комісії головного спеціаліста сектору організаційного забезпечення діяльності судів та судової статистики ОСОБА_4 та провідного спеціаліста сектору організаційного забезпечення діяльності судів та судової статистики ОСОБА_5 . Зазначено про необхідність вивчення групою у складі: секретаря дисциплінарної комісії ОСОБА_6 , а також вищевказаних залучених спеціалістів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 безпосередньо в суді фактів, викладених в поданні голови суду (т. 3 а.с. 58-60).
Як встановлено судом першої інстанції, та не спростовано позивачкою, робоча група, створена наказом начальника територіального управління, діяла лише в межах  порушеного відносно позивачки дисциплінарного провадження, за рішенням дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ територіального управління. Питання, які досліджувались в межах дисциплінарного провадження відносились до повноважень виключно дисциплінарної комісії.
З огляду на вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що результати роботи робочої групи об`єктивно були прийняті дисциплінарною комісією під час дисциплінарного провадження відносно позивачки.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів визнає спростованими доводи апеляційної скарги про порушення відповідачем процедури здійснення дисциплінарного провадження та ухвалення оскаржуваного рішення.
Колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції та правильності судового рішення не спростовують, а тому підстави для її задоволення відсутні. 
Враховуючи вищезазначене, та зважаючи на положення частини 1 статті 308 КАС України, яка передбачає, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи, що при прийнятті рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2021 року у справі № 480/8048/20 суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2021 року у справі № 480/8048/20  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		О.М. Мінаєва	
Судді	   	В.А. Калиновський    З.О. Кононенко   	
Повний текст постанови складено  30.03.2023 року