справа № 991/2366/23
провадження № 1-кс/991/2392/23

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
«21» березня 2023 року                                                                 м. Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду  ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива НАБУ ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №52021000000000574 від 07 грудня 2021 року,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №52021000000000574 від 07 грудня 2021 року.
Обставини, якими обґрунтоване клопотання.
Національним антикорупційним бюро здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №52021000000000574 від 07 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, а саме за фактом привласнення, розтрати майна АТ «Харківобленерго» шляхом втручання в прилади обліку спожитої електроенергії, а також проведення службовими особами АТ «Харківобленерго» закупівель товарів за завищеними цінами.
Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи АТ «Харківобленерго» протягом 2021-2022 років під час організації та проведення процедур закупівель товарів, робіт та послуг, зловживаючи своїм службовим становищем, вчиняли дії, спрямовані на визначення переможцями торгів конкретних учасників. В подальшому з переможцями торгів укладалися відповідні договори на закупівлі товарів, робіт та послуг за завищеними цінами.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що 09 липня 2021 року АТ «Харківобленерго» оприлюднило оголошення про проведення відкритих торгів з ідентифікатором UA-2021-07-09-001403-b на закупівлю трансформаторів та встановило очікувану вартість предмету закупівлі у розмірі 333 744 196 грн. У відкритих торгах зазначеної закупівлі взяли участь два учасники: ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» та ТОВ «ДЖЕНЕРАЛ ЕНЕРДЖІ УКРАЇНА». За результатами розкриття пропозицій учасників переможцем торгів визнано ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ». В подальшому, 04 жовтня 2021 року між АТ «Харківобленерго» та ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» укладено договір №Ч5656 про закупівлю трансформаторів на суму 327 938 818,44 грн з ПДВ та додаткову угоду №1 від 21 жовтня 2021 року на суму 321 413 559,24 грн. Співзасновник ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» ОСОБА_5 у період проведення вищевказаної процедури закупівлі працював у АТ «Харківобленерго», що, за версією органу досудового розслідування, може свідчити про заздалегідь визначеного переможця торгів та порушення принципу публічних закупівель, передбачених законом.
Тобто, як зазначає прокурор у клопотанні, за результатами проведення службовими особами АТ «Харківобленерго» процедури закупівлі з ідентифікатором UA-2021-07-09-001403-b із порушеннями Закону України «Про публічні закупівлі» та виконання договору №Ч5656 від 04 жовтня 2021 року про закупівлю трансформаторів та додаткової угоди №1 від 21 жовтня 2021 року до нього розмір збитків АТ «Харківобленерго» може складати близько 160 млн. грн.
14 березня 2023 року на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23 лютого 2023 року в межах даного кримінального провадження був проведений обшук у будинку за адресою: м. Харків, вул. Буковинська, буд. 12, який належить ОСОБА_6 , в ході якого було виявлено та вилучено: договір поставки №487/21 від 24 травня 2021 року між ТОВ «Еліз» та ТОВ «Українсько-європейська агрокомпанія» з додатками на 12 арк.; видаткова накладна №Д-787 від 26 липня 2021 року ТОВ «Діп сервіс+» на 1 арк.; видаткова накладна №Д-624 від 20 липня 2021 року ТОВ «Діп сервіс+» на 1 арк.; видаткова накладна №2334 від 26 жовтня 2021 року ТОВ «Еліз» на 1 арк.; протокол №12-07/1 від 12 липня 2021 року ТОВ «ЕК «Енерго-тайм» на 4 арк.; протокол №06/08 від 06 серпня 2021 року ТОВ «ЕК «Енерго-тайм» на 2 арк.
Прокурор зазначає, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучені під час проведення обшуку документи мають значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та постановою детектива визнані речовими доказами. У зв`язку з необхідністю проведення судової економічної та почеркознавчої експертиз, а також проведення інших слідчих (процесуальних) дій з використанням вилучених документів, на переконання прокурора, наявні правові підстави для накладення арешту з метою уникнення загрози знищення майна.
Позиція сторін у судовому засіданні.
Детектив в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Власник майна в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про день та час розгляду клопотання повідомлявся, що, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України не є перешкодою для розгляду слідчим суддею клопотання про арешт майна.
Встановленні обставини, мотиви і оцінка слідчого судді.
Заслухавши пояснення детектива та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає про наступне.
Перш ніж перейти до розгляду клопотання про арешт майна по суті, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що у КПК України законодавець розмежував статус майна, вилученого на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на обшук та тимчасово вилученого майна. Зокрема, у відповідності до ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
З матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді від 24 лютого 2023 року було надано дозвіл на проведення обшуку будинку АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_6 , який на праві власності належить ОСОБА_7 з метою виявлення та віксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання речей та документів, а саме: технічних носіїв інформації та технічних засобів, засобів мобільного та інтернет зв`язку, що містять відомості про підготовку, створення, редагування, обговорення, зберігання, пересилання документів в електронному вигляді, та/або відображених у них відомостей, що стосуються кримінального провадження, зокрема обставин укладення договору №Ч5656 від 04 жовтня 2021 року про закупівлю трансформаторів та додаткової угоди №1 від 21 жовтня 2021 року до нього; блокнотів, записних книжок чи окремих аркушів, чорнових записів, щоденників, чернеток, графічних схем, фотографій, які містять відомості про обставини, що мають значення для кримінального провадження (а.с. 7-14).
14 березня 2023 року на підставі зазначеної вище ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24 лютого 2023 року в межах даного кримінального провадження був проведений обшук в ході якого було виявлено та вилучено, зокрема: договір поставки №487/21 від 24 травня 2021 року між ТОВ «Еліз» та ТОВ «Українсько-європейська агрокомпанія» з додатками на 12 арк.; видаткову накладну №Д-787 від 26 липня 2021 року ТОВ «Діп сервіс+» на 1 арк.; видаткову накладну №Д-624 від 20 липня 2021 року ТОВ «Діп сервіс+» на 1 арк.; видаткову накладну №2334 від 26 жовтня 2021 року ТОВ «Еліз» на 1 арк.; протокол №12-07/1 від 12 липня 2021 року ТОВ «ЕК «Енерго-тайм» на 4 арк.; протокол №06/08 від 06 серпня 2021 року ТОВ «ЕК «Енерго-тайм» на 2 арк. (а.с. 15-22).
Оскільки майно, на яке детектив просить накласти арешт, прямо не міститься в переліку майна, дозвіл на відшукання та вилучення якого було надано слідчим суддею в ухвалі про надання дозволу на проведення обшуку, то воно є тимчасово вилученим, а тому подальшій перевірці слідчим суддею підлягає твердження органу досудового розслідування про те, що відшукане та вилучене майно може містити відомості та інформацію, які можуть мати значення для кримінального провадження та може в подальшому бути використане як докази.
Відповідно до протоколу огляду від 16 березня 2023 року, в ході огляду перелічених вище документів, детективом було встановлено, що договір та видаткові накладні містять інформацію щодо реалізації трансформаторів, їх вартість та оскільки не встановлено підстав їх зберігання за адресою проведення обшуку, так як вони не містять реквізитів ТОВ «ЕК «Енерго-Тайм», це може свідчити про пов`язаність ТОВ «ЕК «Енерго-Тайм» з ТОВ «Еліз», ТОВ «Діп сервіс+», ТОВ «Українсько-европейськаагрокомпанія», а вилучені протоколи – інформацію щодо проведення процедури закупівлі з ідентифікатором UA-2021-07-09-001403-b «Трансформатори», у тому числі щодо ТОВ «ДЖЕНЕРАЛ ЕНЕРДЖІ УКРАЇНА», що може свідчити про пов`язаність ТОВ «ЕК «Енерго-Тайм» з ТОВ «ДЖЕНЕРАЛ ЕНЕРДЖІ УКРАЇНА» та має значення для досудового розслідування у кримінальному провадженні (а.с. 23-24).
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості (п.7 ч. 2 ст. 131 КПК України).
Згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. 
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна та допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч.ч. 1, 2 ст. 170 КПК України). 
Під час розгляду цього клопотання слідчий суддя досліджує лише питання достатності підстав вважати, що мало місце кримінальне правопорушення шляхом оцінки існуючих відомостей про діяння та можливість їх сприяння формуванню внутрішнього переконання в тому, що це діяння становить собою склад кримінального правопорушення. 
Як вбачається з поданого клопотання та підтверджується витягом з ЄРДР від 15 березня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні №52021000000000574 від 07 грудня 2021 року здійснюєтьсяза ч.5 ст. 191 КК України, а саме: за фактом привласнення, розтрати майна АТ «Харківобленерго» шляхом втручання в прилади обліку спожитої електроенергії, а також проведення службовими особами АТ «Харківобленерго» закупівель товарів за завищеними цінами.
Наведені детективом відомості про обставини вчинення дій, в сукупності з наданими у судовому засіданні детективом поясненнями та доданими до клопотання матеріалами, дають слідчому судді підстави для висновку, що могли мати місце обставини, про які зазначається у цьому клопотанні, та можливу причетність до них службових осіб АТ «Харківобленерго».
Як зазначено в клопотанні та підтверджено детективом в судовому засіданні, метою арешту зазначених в клопотанні документів є забезпечення збереження їх як речових доказів, а необхідність накладення арешту пов`язана з потребою досудового розслідування у проведенні судової економічної та почеркознавчої експертиз, а також інших слідчих (процесуальних) дій з використанням даних документів. У цьому випадку, зі змісту абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям щодо речових доказів, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу. 
Згідно зі ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. 
Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту, детектив посилається на те, що вилучене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки з урахуванням фактичних обставин кримінального правопорушення та здобутих у ході досудового розслідування доказів може містити відомості про обставини кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. 
Постановою детектива НАБУ від 16 березня 2023 року, зазначені у клопотанні документи визнано речовими доказами у цьому кримінальному провадженні (а.с. 58-61).
Дослідивши перелік цих документів у судовому засіданні, врахувавши твердження детектива, що вони можуть містити відомості та інформацію, які можуть мати значення для кримінального провадження, та можуть в подальшому бути використані як докази, а також те, що постановою детектива вони визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування вилучені документи стосується обставин, які перевіряються у кримінальному провадженні №52021000000000574 від 07 грудня 2021 року, їх вилучення відбулося правомірно, а подальше їх утримання потребує «легалізації» (встановлення правової визначеності щодо них) з боку слідчого судді шляхом накладення на них арешту, оскільки передача їх володільцям на даному етапі досудового розслідування не забезпечить в повній мірі їх належну схоронність від таких випадків, як пошкодження, спотворення, знищення та інших негативних обставин, що в свою чергу, буде перешкодою для проведенню аналітичної (слідчої) діяльності з вилученими документами. 
На думку слідчого судді, враховуючи, серед іншого, суспільну небезпеку кримінального правопорушення, яке розслідується, його специфіку, ступінь тяжкості, забезпечення підстав для утримання органом досудового розслідування вилученого майна шляхом накладення арешту в даному випадку є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. Таке обмеження не є свавільним та відповідає вимогам законності, з дотриманням справедливого балансу між вимогами суспільного інтересу у вигляді досягнення завдань кримінального провадження та вимогами захисту права власності окремої особи. З огляду на характер кримінального правопорушення, підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.
У ході розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено негативних наслідків арешту майна. Що стосується прав та законних інтересів власника/власників майна, то слідчий суддя вважає, що такі обмеження не будуть занадто обтяжливими для них з огляду на обставини справи. В той же час, слідчий суддя звертає увагу зацікавлених осіб, що у разі спричинення їх правам необґрунтованого обтяження цим арештом, останні не позбавленні можливості звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту повністю або частково.
Врахувавши правову підставу арешту майна (відповідні положення ст. 170 КПК України); можливість досягнення заявленої детективом мети – збереження речових доказів, через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна; встановлення обставин, що підтверджують факт можливого вчинення кримінального правопорушення; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; обставини кримінального провадження, з яких, серед іншого, вбачається відсутність негативних наслідків такого арешту майна для третіх осіб, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання детектива підлягає задоволенню.
Повний текст ухвали був виготовлений та внесений до Єдиного державного реєстру судових рішень із запізненням через віроломну війну рф в Україні і запровадження воєнного стану (повітряні тривоги, відсутність світла, комендантська година тощо) та вимушеним пошуком слідчим суддею балансу між потребами проведення невідкладних слідчих дій у різних кримінальних провадженнях, можливостями її оскарження (наявність відповідних запитів від АП Вищого антикорупційного суду) та пов`язаною з цим потребою у найпріоритетнішому виготовленні повного тексту рішення.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора – задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 14 березня 2023 року під час проведення обшуку за місцем проживання  ОСОБА_6  за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
-договір поставки №487/21 від 24 травня 2021 року між ТОВ «Еліз» та ТОВ «Українсько-європейська агрокомпанія» з додатками на 12 арк.;
-видаткова накладна №Д-787 від 26 липня 2021 року ТОВ «Діп сервіс+» на 1 арк.;
-видаткова накладна №Д-624 від 20 липня 2021 року ТОВ «Діп сервіс+» на 1 арк.;
-видаткова накладна №2334 від 26 жовтня 2021 року ТОВ «Еліз» на 1 арк.;
-протокол №12-07/1 від 12 липня 2021 року ТОВ «ЕК «Енерго-тайм» на 4 арк.;
-протокол №06/08 від 06 серпня 2021 року ТОВ «ЕК «Енерго-тайм» на 2 арк.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. 
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. 
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити детективу та іншим учасникам кримінального провадження. 

Слідчий суддя                                                                 Я. ШКОДІН