П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

03 квітня 2023 р.	м.Одеса	Справа № 420/8782/22	
Головуючий в 1 інстанції: Глуханчук О.В.
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:  Димерлія О.О.
суддів: Крусяна А.В. ,  Танасогло Т.М. 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 у справі № 420/8782/22 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди
У С Т А Н О В И В:
28.06.2022 ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою, у якій просив суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції про застосування до працівників УПП в Херсонській області ДПП дисциплінарних стягнень № 287 від 19.05.2022 щодо застосування до інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції по особовому складу № 815 о/с від 01.06.2022 про звільнення зі служби в поліції інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 01.06.2022;
- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого лейтенанта поліції інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП з 01.06.2022;
- стягнути за рахунок державних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення, а саме з 01.06.2022 по день фактичного розрахунку, у розмірі 125 583,76 грн. щомісячно;
- стягнути за рахунок державних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у зв`язку із його незаконним звільненням у сумі 100 000 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що у період з 23.04.2022 по 03.05.2022 він перебував у Херсонській області, мав при собі поліцейську форму, спеціальний жетон, поліцейське посвідчення та табельну вогнепальну зброю. При цьому, як стверджував ОСОБА_1 , у нього не було можливості самостійно безпечно покинути окуповане на той час місто Херсон. Невиїзд ОСОБА_1 з окупованої території не свідчить про вчинення останнім дисциплінарного проступку. Під час окупації ОСОБА_1 старанно та успішно виконував свої обов`язки. Також, позивач наголошував про порушення процедури провадження службового розслідування, недотримання порядку складання висновку службового розслідування та ознайомлення з наказом.  Крім того, на думку ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією невиправдано застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення. До того ж, ОСОБА_1 акцентував увагу на тому, що в межах спірних правовідносин відповідачем завдано йому моральної шкоди, яку позивачем оцінено в суму 100 000грн. 
Не погоджуючись із позовними вимогами Департаментом патрульної поліції до суду першої інстанції подано відзив, у якому зазначено, що після повномаштабного вторгнення російської федерації на територію України особовому складу УПП в Херсонській області було доведено до відома про необхідність евакуації до визначеного міста та забезпечено транспортом. Однак, ОСОБА_1 не з`явився до визначеного місця, як і не став на облік в найближчому органі поліції, залишившись на окупованій території, а також не повідомив про неможливість виконання наказу про прибуття до УПП в Миколаївській області ДПП. У період з 23.04.2022 по 03.05.2022 позивач був відсутній на службі без поважних причин.  Означене, як стверджує відповідач, свідчить про те, що позивач самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану. Такі дії ОСОБА_1 дискредитують звання поліцейського, негативно впливають на оцінку діяльності поліцейських та підривають авторитет Національної поліції України. До того ж, Департамент патрульної поліції ставив під сумнів доводи позивача стосовно неможливості виїзду з тимчасово окупованої території Херсонської області. Крім того, відповідач категорично заперечував наявність у позивача права на отримання щомісячної додаткової винагороди, додаткової доплати та моральної шкоди.
Як зазначено у поданій позивачем до окружного адміністративного суду відповіді на відзив, відповідачем не спростовано тверджень та аргументів стосовно суті позовних вимог.
Згідно із поданими відповідачем до суду першої інстанції додатковими письмовими поясненнями, ОСОБА_1 мав змогу своєчасно покинути окуповану територію м.Херсон та прибути до УПП в Миколаївській області ДПП. Натомість, означеного поліцейським зроблено не було. Також, Департамент патрульної поліції вказував про правомірність притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Підкріплюючи свою позицію відповідач посилався на правові висновки Верховного Суду, які викладено у справах №805/1209/17-а, №826/5900/17.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 у справі № 420/8782/22 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди  відмовлено.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції вказав, що відповідачем дотримано порядок проведення службового розслідування з урахуванням особливостей в період дії воєнного стану, які визначено розділом V Дисциплінарного статуту. Також, окружним адміністративним судом з`ясовано, що у період з 23.04.2022 по 03.05.2022 ОСОБА_1 без поважних причин був відсутній на службі, що є підставою для застосування до поліцейського такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції. При цьому, як зауважив суд першої інстанції, поліцейському не надано повноважень самостійно визначати місце несення служби. Крім того, окружний адміністративний суд вказав про не надання позивачем до матеріалів справи доказів моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, заподіяних відповідачем, а також доказів наявності завданої йому моральної шкоди. 
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу в якій зазначено, що окружним адміністративним судом порушено норми матеріального та процесуального права, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, у зв`язку з чим позивач просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове про задоволення позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що капітан поліції ОСОБА_2 25.02.2022 наказу про евакуацію особового складу до м.Миколаєва не видавалось. Також, скаржник зазначає про те, що його не ознайомлювали з наказом Національної поліції України «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» від 10.03.2022 №190. До того ж, ОСОБА_1 зазначав, що він неодноразово телефонував своєму безпосередньому керівнику та повідомляв про наявність об`єктивних причин, які унеможливлюють покинути територію м.Херсон. Решта доводів апеляційної скарги дублюють твердження позовної заяви. 
Скориставшись наданим приписами чинного процесуального законодавства правом Департаментом патрульної поліції до суду апеляційної інстанції подано відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено, що рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 у справі № 420/8782/22 є обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги безпідставними.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку із положеннями чинного законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає, з урахуванням такого.
Зокрема, апеляційним судом з`ясовано, що до звільнення ОСОБА_1 проходив службу в поліції на посаді інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП.
23.04.2022 позивачу повідомлено про необхідність виїхати з міста Херсон до 01.05.2022 для подальшого несення служби на підконтрольній території України.
Отримання такого повідомлення підтверджено позивачем в позовній заяві (т.І а.с.1 зворотна сторона).
Однак, у вказаний період ОСОБА_1 із окупованої на той час території не виїхав та до УПП в Миколаївській області ДПП не прибув. 
Як установлено колегією суддів та під час розгляду справи підтверджено ОСОБА_1 , у період з 23.04.2022 до 03.05.2022 він був відсутній на службі. 
Вказану обставину роботодавцем було зафіксовано, склавши акт від 03.05.2022 про відсутність на робочому місці, у якому зазначено, що інспектор відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції Балакан Дмитро Сергійович без поважних причин у період з 23.04.2022 до 03.05.2022 був відсутній на службі в умовах дії воєнного стану.
У подальшому, означений акт про відсутність на робочому місці від 03.05.2022 було передано до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Херсонській області ДПП.
За наслідками розгляду акту про відсутність на робочому місці від 03.05.2022, начальник управління патрульної поліції в Херсонській області ДПП звернувся до начальника Департаменту патрульної поліції із доповідною запискою від 03.05.2022, у якій повідомив про можливе порушення працівником УПП в Херсонській області службової дисципліни та виклав прохання призначити за даним фактом службове розслідування. 
З матеріалів справи убачається, що з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення, у тому числі, інспектором відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 службової дисципліни, що виразилось у невиході в умовах воєнного стану на службу без поважних причин у період з 23.04.2022 до 03.05.2022, Департаментом патрульної поліції видано наказ «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 03.05.2022 №531, яким було призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.
За результатами проведення службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у невиході на службу без поважних причин з 23.04.2022 до 03.05.2022 в умовах воєнного стану.
Вказаний висновок було затверджено начальником Департаменту патрульної поліції 17.05.2022.
Як з`ясовано апеляційним судом, з метою надання оцінки правомірності дій інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції Балакана Д.С. для всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи, вказаного поліцейського, за допомогою електронної комунікації (смс-повідомлення), 03.05.2022 для надання пояснень було запрошено до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Миколаївській області ДПП на 06.05.2022. 
Отримання такого повідомлення позивачем не заперечується.
Однак, інспектор відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції Балакан Д.С. 06.05.2022 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Миколаївській області ДПП не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття.
Згідно із ч.3 ст.27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII, якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.
З метою виконання вищевказаних законодавчих приписів, інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Херсонській області ДПП старшим лейтенантом поліції Пастух О.В. 06.05.2022 складено акт про відмову надати пояснення, згідно із яким інспектор відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції Балакан Д.С. вважається таким, що відмовився від надання пояснень. 
За наслідками проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією установлено, що ОСОБА_1 не виконав усного наказу начальника УПП в Херсонській області ДПП капітана поліції ОСОБА_2 про евакуацію підпорядкованих працівників підрозділу з членами сімей з міста Херсон в напрямку міста Миколаїв, про причини невиконання наказу та не прибуття до УПП в Миколаївській області ДПП не повідомив, натомість маючи змогу та достатній період часу для того щоб прибути з метою несення служби до УПП в Миколаївській області ДПП або до найближчого органу поліції для реєстрації та постановки на облік, цього не зробив. У період з 23.04.2022 по 03.05.2022 без поважних причин був відсутній на службі.
Згідно із висновком службового розслідування, інспектор відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції Балакан Д.С. самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, які покладено на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Такі дії інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дискредитують звання поліцейського, негативно впливають на оцінку діяльності поліцейського та підривають авторитет Національної поліції України. 
Відтак, за наслідками проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія вважала, що за вчинення дисциплінарного проступку до інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенанта поліції ОСОБА_1 необхідно застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. 
19.05.2022 Департаментом патрульної поліції видано наказ «Про застосування до працівників УПП в Херсонській області ДПП дисциплінарних стягнень» №287, яким, за грубе порушення службової дисципліни, що виразилося в невиході на службу без поважних причин з 23.04.2022 до 03.05.2022 до інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Наказом Департаменту патрульної поліції від 01.06.2022 №815 о/с інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліції» з 01.06.2022 звільнено зі служби в поліції.
Не погодившись із таким звільненням позивач за захистом прав, свобод та охоронюваних законом інтересів звернувся до суду з даною позовною заявою. 
Здійснюючи перегляд справи в апеляційному порядку колегія суддів виходить із такого.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно з частиною першою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону України «Про Національну поліцію»).
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII.
Згідно із частинами 1, 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
- безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Відповідно до частин 1, 3 статті 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа.
Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.
Статтею 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
У разі якщо поліцейський, який виконує наказ безпосереднього керівника, отримав від прямого керівника новий наказ, що стає перешкодою для виконання попереднього, він зобов`язаний негайно доповісти про це керівникові, який віддав (видав) такий наказ, і після отримання його згоди припинити виконання попереднього наказу. Керівник, який віддав (видав) новий наказ, повідомляє про це керівнику, який віддав (видав) попередній наказ.
Згідно із статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до статей 12, 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
1) зауваження;
2) догана;
3) сувора догана;
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Частинами 1, 2 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану визначено статтею 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно із ч.ч.3, 7 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану унормовано статтею 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, згідно із якою у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Частиною 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Так, з матеріалів справи убачається, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було опитано головного інспектора відділу упровадження систем автоматичної фіксації порушень правил дорожнього руху управління безпеки дорожнього руху ДПП капітана поліції ОСОБА_2 , який пояснив, що у період з 14 травня 2018 року по березень 2022 року він перебував на посаді начальника УПП в Херсонській області ДПП. 
24.02.2022 близько 4 години було отримано інформацію від ВЧС УПП в Херсонській області ДП про вторгнення військових рф на територію області з території тимчасово окупованої АР Крим.
Особовий склад знаходився на території управління, тому було дано вказівку про шикування, на якому доведено всю оперативну інформацію, вказівки по організації несення служби, в тому числі про необхідність підготовки до евакуації на визначену територію для подальшого несення служби в разі загострення  оперативної обстановки та надходження такої вказівки в подальшому. Завчасно були підготовлені списки особового складу та службовий транспорт для здійснення евакуації. Також, з органами місцевої влади було погоджено про надання трьох автобусів типу «Богдан» для евакуації поліцейських та їх сімей в разі необхідності. 
25.02.2022 близько 11 години особовому складу управління та заступникам по напрямкам було доведено про необхідність приготуватися до можливої евакуації. 
Вказівку про переміщення в місто Вознесенськ Миколаївської області для подальшого несення служби дано 25.02.2022 близько 20 години та через заступників, керівників та в групи месенджеру «Телеграм» до особового складу доведено негайно.
У зв`язку з чим, особовий склад, кількістю 60 поліцейських та окремі члени сімей вибули на близько 20 одиницях службового автотранспорту в м.Миколаїв, а пізніше, за вказівкою керівництва ДПП, до м.Вінниця. При цьому, значна частина автопарку УПП залишилась на території міста Херсон.
Між тим, більшість поліцейських залишилися в місті Херсон, мотивуючи неможливістю покинути місце проживання, а також наводили інші причини. Точні причини та обставини не прибуття окремих поліцейських не відомі. 
У подальшому, місцем дислокації та несення служби керівництвом ДПП визначено м.Миколаїв, а також організовано переміщення особового складу та розроблено графік несення служби працівниками УПП в Херсонській області ДПП.
Крім того, особовому складу доведено інформацію про виданий Національною поліцією України наказ «Про деякі питання проходження служби поліцейськими на період дії воєнного стану» від 10.03.2022 №190, згідно із яким працівники мали можливість закріпитися для несення служби за найближчим територіальним (відокремленим) підрозділом.
Означене було підтверджено опитаними в ході проведення службового розслідування заступником начальника управління – начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Херсонській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_3 та командиром роти ТОР УПП в Миколаївській області ДПП ОСОБА_4 (до березня 2022 року виконував обов`язки заступника начальника управління – начальника відділу чергової служби УПП в Херсонській області ДПП), які також додали, що після евакуації до м.Миколаєва розроблено графік несення служби працівниками УПП в Херсонській області ДПП, однак, є працівники, що не з`явилися за місцем несення служби. При цьому, безпосередніми командирами так і керівництвом УПП в Херсонській області ДПП неодноразово вказувалось таким працівникам про необхідність прибуття до місця несення служби.
Апеляційний суд відмічає, що позивачем не заперечується факт відсутності його на службі з 23.04.2022 до 03.05.2022.
Як зазначає ОСОБА_1 , 23.04.2022 йому повідомлено про необхідність виїхати з міста Херсон до 01.05.2022 для подальшого несення служби на підконтрольній території України.
Однак, у вказаний період ОСОБА_1 із окупованої на той час території не виїхав та до УПП в Миколаївській області ДПП не прибув.
З урахуванням наведеного, апеляційним судом з`ясовано, що у межах спірних правовідносин вину поліцейського у вчиненні дисциплінарного проступку доведено.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарною комісією враховано усі критерії, з якими, в умовах воєнного стану, положення чинного законодавства пов`язують можливість звільнення із служби в поліції.
Таким чином, з огляду на встановлені в межах розгляду даної справи фактичні обставини, колегія суддів дійшла висновку, що інспектором відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшим лейтенантом поліції Балаканом Д.С. вчинено дисциплінарний проступок, за який приписи чинного законодавства надають роботодавцю можливість застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення із служби в поліції.  
Водночас, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Означене спростовує доводи позивача у відповідній частині обґрунтувань апеляційної скарги. 
Також, колегія суддів відмічає, що службове розслідування в період дії воєнного стану стосовно інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарною комісією проведено з дотриманням його особливостей, які визначено розділом V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зокрема, запропоновано поліцейському надати пояснення, шляхом надсилання виклику з використанням електронної комунікації.
При цьому, такі особливості не вимагають отримання дисциплінарною комісією від поліцейського згоди на використання номеру телефону як комунікативного зв`язку.
Отже, доводи позивача у відповідній частині апеляційної скарги є необґрунтованими. 
Відтак, суд апеляційної інстанції зазначає, що оскаржувані позивачем накази №287 від 19.05.2022 та №815 о/с від 01.06.2022 в частині застосування до інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільненні зі служби в поліції Департаментом патрульної поліції Національної поліції України прийнято в межах повноважень та у спосіб, визначений положеннями чинного законодавства. 
Такі акти індивідуальної дії містять чітке формулювання суті вчиненого порушення, підтверджують наявність вини поліцейського, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника, підстави прийняття рішень про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку, а також обґрунтування обрання виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
З огляду на те, що суд апеляційної інстанції дійшов висновку про обґрунтованість спірних актів індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень, то вимоги щодо поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу також задоволенню не підлягають, оскільки є похідними.  
Стосовно існування об`єктивних обставин, які перешкоджали позивачу виїхати з окупованої території Херсонської області з початку військової агресії рф проти України, колегія суддів зазначає таке.
Апеляційним судом установлено, що до таких обставин ОСОБА_1 відносить: відсутність власного транспортного засобу; ненадання жодного евакуаційного транспорту; не забезпечення безпечного пересування особового складу; занепокоєння про сім`ю, стан здоров`я своїх близьких.
Водночас, суд апеляційної інстанції акцентує увагу на тому, що в межах спірного періоду ОСОБА_1 був поліцейським, яким 08.02.2016 складено Присягу працівника національної поліції України. 
Відповідно до частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Текст присяги працівника поліції відображено в статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», згідно із якою особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Частиною 2 статті 24 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
Отже, оскільки ОСОБА_1 пов`язав своє життя із проходженням служби в поліції, то в умовах воєнного стану мав усвідомлювати, що високе звання поліцейського зобов`язує захищати державний суверенітет України та її територіальну цілісність. 
Натомість, такого обов`язку позивачем виконано не було.
Крім того, апеляційний суд зауважує, що можливість безпечної евакуації з м.Херсон у поліцейського ОСОБА_1 була ще до окупації (01.03.2022). 
Для цього орган Національної поліції забезпечив особовий склад транспортом, а саме потягом, трьома автобусами «Богдан» та службовим автотранспортом.
Однак, можливістю евакуації ОСОБА_1 не скористався, вирішивши залишитись у м.Херсон.
До того ж, суд апеляційної інстанції відмічає, що в спірних правовідносинах поліцейський не наділений повноваженнями щодо самостійного, вільного визначення місця несення служби, зміну підрозділу, самовільного усунення від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.
Між тим, не є обґрунтованими доводи позивача стосовно того, що у нього не було коштів на виїзд з окупованого м.Херсон, оскільки до звільнення (01.06.2022) ОСОБА_1 перебував на службі в органі поліції та йому виплачувалось грошове забезпечення. 
Як зазначено в апеляційній скарзі, скаржник неодноразово телефонував своєму безпосередньому керівнику і повідомляв про те, що у нього немає можливості покинути територію м.Херсон у зв`язку із занепокоєнням про сім`ю, стан здоров`я своїх близьких.
Натомість, такі доводи колегією суддів відхиляються, оскільки означене у жодному разі не звільняє інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 від виконання наказів керівництва, дотримання Присяги працівника національної поліції України, а також виконання обов`язків поліцейського в умовах правового режиму воєнного стану. 
З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що доводи з якими позивач пов`язує неможливість виїзду з окупованої на той час території Херсонської області не є поважними та могли бути реалізовані ОСОБА_1 за наявності у нього дійсного бажання. 
Таким чином, з огляду на наявність наказу начальника УПП в Херсонській області ДПП про евакуацію з міста Херсон та визначення місця дислокації особового складу, колегія суддів зазначає, що поліцейський ОСОБА_1 не повинен був знаходитись на окупованій території.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Як установлено колегією суддів, у досліджуваній ситуації, інспектором відділу безпеки дорожнього руху УПП в Херсонській області ДПП старшим лейтенантом поліції Балаканом Д.С. скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до поліцейського, як носія влади, а також призводить до приниження державного органу в цілому.
Такий проступок унеможливлює подальше виконання поліцейським своїх обов`язків і є законодавчо передбаченою підставою для його звільнення із служби в поліції. 
Відтак, установлені під час розгляду даної справи фактичні обставини та зроблені судом апеляційної інстанції висновки у повному обсязі спростовують наведені позивачем в апеляційній скарзі доводи.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 у справі № 420/8782/22 в частині позовних вимог щодо отримання щомісячної додаткової винагороди, додаткової доплати та моральної шкоди позивачем не оскаржується, а тому оцінка таким обставинам колегією суддів не надається. 
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а викладені позивачем в апеляційній скарзі доводи не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже, при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому підстав для його скасування немає.
З підстав визначених статтею 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 у справі № 420/8782/22 – без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач 	 	Димерлій О.О.	
Судді	    	Крусян А.В.    Танасогло Т.М.