КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ  СУД
                                   
Апеляційне провадження                                            
№ 22-ц/824/5113/2023
 
П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М          У К Р А Ї Н И
 
            22 березня 2023 року                                                                      місто Київ
                                                                                                  справа №939/1268/21
                              
   Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:   головуючого судді: Борисової О.В.
                   суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.
                   за участю секретаря судового засідання - Савлук І.М.
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 26 грудня 2022 року про призначення судово-психологічної експертизи, постановлену під головуванням судді Герасименко М.М., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей Бородянської селищної ради про позбавлення батьківських прав,-
             В С Т А Н О В И В:
В червні 2021 року позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просила:
позбавити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 батьківських прав відносно малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 26 грудня 2022 року у  справі призначено судово-психологічну експертизу, проведення якої доручено експертам ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз».
На вирішення експертів поставлено такі питання:
1.Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості батьків ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , особливості їх виховної поведінки впливають на емоційний стан, психічний розвиток та відчуття благополуччя ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?.
2.Яким чином можуть вплинути умови виховання кожного з батьків       ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на психологічний стан і розвиток ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?.
3.Чи має залежність оцінка сімейної ситуації ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , від впливу з боку батьків ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , або інших дорослих осіб?.
4.Яке ставлення дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до біологічного батька  ОСОБА_1 , та чи є у дітей ознаки психоемоційного зв`язку з ним?.
5.Чи спроможний ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з урахуванням його вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей та рівня розумового розвитку правильно сприймати обставини, що мають значення у справі, і давати про них відповідні свідчення?.
Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просив ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування вимог посилався на те, що питання щодо призначення по справі судово-психологічної експертизи мало вирішуватися у підготовчому засіданні до призначення справи до судового розгляду по суті.
Вказував, що суд першої інстанції вийшов за межі ст.ст.83, 197, ч.2 ст.222 ЦПК України, чим постановив незаконну ухвалу по справі, оскільки ні позивачем, ні його представником не вирішувалось питання щодо призначення експертизи у підготовчому засіданні, також не було заявлено клопотання від інших учасників справи щодо поважності причин пропуску подачі у підготовчому засіданні клопотання про призначення експертизи.
Зазначав, що призначення судово-психологічної експертизи у вказаній справі є недоцільним, оскільки дана експертиза не стосується предмета позову та фактично затягує розгляд справи.
Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.
Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.  Від відповідача надійшла заява, в якій останній просив відкласти розгляд справи, у зв`язку зі станом здоров'я його адвоката Давидова О.В.
Колегія суддів відхиляє вказане клопотання, оскільки відповідач не надав доказів на підтвердження обставин викладених у його заяві. 
Крім того, згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.
Виходячи з положень ст.13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в судовому засіданні.
Колегія суддів вважає за можливе розглядати справуу відсутність осіб, які не з'явилися у судове засідання на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України.
Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просила позбавити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 батьківських прав відносно малолітніх дітей:          ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Позов обґрунтовувала тим, що вона з ОСОБА_1 перебували у зареєстрованому шлюбі з 27 червня 2012 року, який було розірвано рішенням Бородянського районного суду Київської області від 26 грудня 2018 року.
Від шлюбу сторони мають двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Позивач посилалася на те, що відповідач не бере участі у вихованні дітей, їх інтелектуальному, духовному та моральному розвитку, не турбується про стан здоров'я дітей, фінансово не допомагає.
Відповідач заперечував проти позову.
У судовому засіданні суду першої інстанції представник позивача заявила клопотання про призначення у справі судової психологічної експертизи відносно дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки предметом позову є позбавлення відповідача батьківських прав відносно обох дітей, наразі молодша дитина підросла та може приймати участь під час проведення експертизи. 
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції послався на положення ст.103 ЦПК України та виходив з того, щодля з`ясування обставин, що мають значення для справи необхідні спеціальні знання.
Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись неможливо з огляду на наступне.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків щодо виховання дитини та/або забезпечення здобуття нею повної загальної середньої освіти.
Згідно з ст.171 СК України дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї.
Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном.
Суд має право постановити рішення всупереч думці дитини, якщо цього вимагають її інтереси.
Положеннями ч.ч.4-6 ст.19 СК України визначено, що при розгляді судом спорів, зокрема, щодо позбавлення та поновлення батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.
Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору.
Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.
В силу ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
Відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об'єктивність і неупередженість: роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч.2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Частиною 1 ст.103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами ( стороною ) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з'ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються,  обставин, для з'ясування яких  необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати  висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.  
З наведених обставин справи вбачається, що предметом спору є позбавлення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 батьківських прав відносно малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та          ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
З протоколу судового засідання суду першої інстанції від 23 лютого 2022 року вбачається, що у судовому засіданні була заслухана думка дитини ОСОБА_5 .
Також на виконання положень ст.19 СК України до участі в розгляді справи залучений орган опіки та піклування, який має подати суду письмовий висновок щодо розв'язання спору.
Отже наліз наведених положень СК України та ЦПК України, не дають підстав для висновку, що для вирішення спору у даній справі необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити обставини справи було неможливо.
Враховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про доцільність призначення у справі  судово-психологічної експертизи.
Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування  судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-
Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-
 
                                                  П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 - задовольнити.
 
Ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 26 грудня 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
                                                  
Головуючий:
 
Судді: