УХВАЛА
 
22 березня 2023 року
м. Київ
справа № 639/5752/20
провадження № 61-3707ск23 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В., розглянувши питання про прийняття до розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 грудня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 15 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Протопопівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Гленкор Девелопмент», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Депт Фінанс» про визнання незаконними рішень державного реєстратора, витребування майна із незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
15 березня 2023 року ТОВ «ФК «Прайм Альянс» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 грудня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 15 лютого 2023 року.
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху, виходячи з таких підстав.
В касаційній скарзі ТОВ «ФК «Прайм Альянс» порушує питання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого посилається на складний матеріальний стан та неможливість вчасно сплатити судовий збір.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1)     розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2)     позивачами є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3)     предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстави для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору відсутні.
Такий висновок відповідає правовому висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження                                        № 11-366апп20). 
Отже, судовий збір слід обчислювати на загальних підставах.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року, з подальшими змінами. 
Згідно з статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 200% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, скарги.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, ЄДРПОУ - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007,                                   ККДБ - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». 
З позовними вимогами ОСОБА_1 звернувся до суду у 2020 році та заявив одну немайнову позовну вимогу та майнову позовну вимогу.
Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за позовну вимогу майнового характеру - 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01 січня  2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі                2 102,00 грн.
Зі змісту оскаржуваних судових рішень вбачається, що спірне нерухоме майно було реалізоване шляхом продажу з електронних торгів за ціною 602 589,65 грн.
Таким чином, за подання касаційної скарги підлягає сплаті судовий збір у розмірі 13 733,40 грн ((602 589,65 х 1% + 2 102,00х 0,4) х 200%).
На підтвердження сплати судового збору заявнику необхідно надати до суду документ, що підтверджує сплату ним судового збору за подання касаційної скарги, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Ураховуючи наведене, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та в контексті вимог статті 393 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ :
Відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» про відстрочення сплати судового збору.
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 грудня        2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 15 лютого 2023 рокузалишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали до касаційних скарг застосовуються наслідки, передбачені цивільним процесуальним законодавством.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                          І. В. Литвиненко