УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №278/2703/20 Головуючий у 1-й інст. Татуйко Є. О. 
Категорія 60 Доповідач Григорусь Н. Й. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2023 року м. Житомир
Житомирський апеляційний суд у складі:
головуючого судді         Григорусь Н.Й.,
суддів         Борисюка Р.М., Микитюк О.Ю., 
секретаря судового засідання Чішман А.О.,
розглянувши  у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу № 278/2703/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа – Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гайдамака Олена Миколаївна, про визнання заповіту недійсним, 
за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 08 грудня 2022 року, постановлену суддею Татуйком Є.О. у м. Житомирі,
встановив:
У жовтні 2020 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Мироненко К.Б., звернувся до суду з вищезазначеним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . В обґрунтування якого зазначив, що є сином ОСОБА_4 , яка за життя на користь відповідачів склала заповіт, посвідчений 16 травня 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гайдамакою О.М. Сумніви у дійсності заповіту у позивача виникли з причин тяжкого захворювання матері, що унеможливило б усвідомлення нею значення своїх дій та керування ними. Також відповідач вказав на невідповідність підпису у тексті заповіту від 16 травня 2019 року підпису його матері ОСОБА_4 . На підставі викладеного, просив визнати вказаний заповіт недійсним. 
Разом із позовною заявою представник позивача подала клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, проведення якої просила доручити ТОВ «Київський експериментально-дослідницький центр» та для проведення експертизи додатково витребувати з Головного управління Пенсійного фонду України, Акціонерного товариства «Ощадбанк», Уповноваженого Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з делегуванням повноважень ліквідатора ПАТ «КБ «Хрещатик», Центрального міжрегіонального управління ДМС у місті Києві та Київської області документи, що містять зразки підписів ОСОБА_4 .
Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 20 січня 2021 року суд задовольнив клопотання представника позивача, призначив у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручив судовим експертам Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (10014, м. Житомир, вул. Театральна, 17/20, оф. 512).
Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 08 листопада 2022 року у зв`язку з невиконанням експертизи, неможливістю встановити кінцеві строки проведення судової почеркознавчої експертизи та з урахуванням приписів цивільного процесуального законодавства України щодо дотримання принципу розумності строків розгляду справи, суд першої інстанції поновив провадження у справі, скасував призначену ухвалою суду від 20 січня 2021 року судову почеркознавчу експертизу.
24 листопада 2022 року позивач ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_5 повторно подав клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи із запитаннями, визначеними у попередньому клопотанні від 06 жовтня 2020 року, проведення якої просив доручити ТОВ «Експертно-дослідній службі України» ( вул. Л. Українки, 26б, оф. 1105, м. Київ).
У судовому засіданні 08 грудня 2022 року протокольною ухвалою без виходу до нарадчої кімнати Житомирським районним судом Житомирської області клопотання представника позивача задоволено. Суд призначив у справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручив експертам Товариства з обмеженою відповідальністю «Експертно-дослідна служба України», на вирішення якої поставив наступні запитання:
1. Чи виконаний підпис у розділі підписів на заповіті, складеного та підписаного від імені ОСОБА_4 та нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гайдамакою Оленою Миколаївною 16 травня 2019 року на нотаріальному бланку серії та номер ННЕ 492929, самою ОСОБА_4 чи іншою особою?;
2. Якщо відповідь на питання № 1 підтвердить факт підписання заповіту ОСОБА_4 , то чи виконаний підпис у розділі підписів на заповіті, складеного та підписаного від імені ОСОБА_4 та нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гайдамакою Оленою Миколаївною 16 травня 2019 року на нотаріальному бланку серії та номер ННЕ 492929 під впливом факторів, що заважають, у тому числі під впливом хворобливого стану, хронічних захворювань, чи будь-яких інших факторів та чи мали такі фактори достатню силу впливу, щоб у момент підписання заповіту ОСОБА_4 не могла усвідомлювати значення своїх дій та/або керувати ними?
Оплату за проведення експертизи суд поклав на позивача, експертів попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві висновки та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.
Також суд постановив надіслати експертам копії даної ухвали та інші матеріали за їх клопотанням; висновки експертиз, після їх проведення, направити до Житомирського районного суду Житомирської області. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.
Не погодившись із вказаною ухвалою суду, відповідач ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, на обґрунтування якої зазначила, що повторне призначення судової експертизи та тривалий час на її проведення порушує вимоги законодавства щодо розумних строків розгляду справи з урахуванням тривалої несплати позивачем судової експертизи, призначеної ухвалою районного суду 20 січня 2021 року. 
Крім того, скаржник не погодилась із доручення виконання судової почеркознавчої експертизи Товариству з обмеженою відповідальністю «Експертно-дослідна служба України», оскільки має сумнів у кваліфікації експертів даної організації. Разом з тим, на думку скаржника, направлення до експертної установи копії ухвали про призначення судової почеркознавчої експертизи та матеріали за клопотанням експерта суперечить завданням цивільного судочинства.
На підставі викладеного скаржник просила протокольну ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 08 грудня 2022 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті.
Представник ОСОБА_1 – ОСОБА_5 надіслала відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначила, що апеляційну скаргу ОСОБА_2 вважає необґрунтованою, надуманою та такою, що не відповідає обставинам справи і не підтверджується належними та допустимими доказами. На думку представника позивача, звернення до апеляційного суду із апеляційною скаргою на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 08 грудня 2022 року свідчить про грубе зловживання скаржником її процесуальними правами. ОСОБА_5 також вказала, що оплата першої призначеної судової почеркознавчої експертизи була здійснена щойно вона отримала із суду відповідний лист із квитанцією. 
Зазначила, що призначення судової почеркознавчої експертизи є необхідним заходом, оскільки провести таку експертизу в позасудовому порядку можливості не було, враховуючи специфіку обставин та обсяг документів. 
Крім того, під час пошуку експертної установи для здійснення вищевказаної експертизи, представник позивача отримала від ТОВ «Експертно-дослідна служба України» інформацію про здійснення судовим експертом цього підприємства таких експертиз. На підставі викладеного, зазначила, що призначення судом першої інстанції судової почеркознавчої експертизи саме у цій установі є виправданим та не порушує вимоги закону. Просила у задоволенні апеляційної скарги відмовити у повному обсязі. 
В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_6 апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити. Представник позивача ОСОБА_5 , апеляційну скаргу вважала безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.
В судове засідання інші учасники не з`явились, про слухання справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. 
Заслухавши осіб, які з`явились в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.
Згідно ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.
Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.
Приписами частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показами свідків.
Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.
Згідно з ч. ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Частиною ч. 1 ст. 107 ЦПК України визначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
Пунктом 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) передбачено, що одним з основних видів (підвидів) експертизи є почеркознавча експертиза.
Відповідно до п.п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, основними завданнями почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
З викладеного вбачається, що суд першої інстанції, вирішуючи питання про призначення судової почеркознавчої експертизи у цій справі, діяв у межах діючого законодавства, що регулює порядок призначення та проведення експертиз.
Під час вирішення клопотання про призначення почеркознавчої експертизи суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що для правильного з`ясування обставин справи та вирішення заявлених позовних вимог необхідне застосування спеціальних знань в іншій сфері, ніж право.
Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги щодо недостатньої кваліфікації ТОВ «Експертно-дослідна служба України» у проведенні судової почеркознавчої експертизи, оскільки не підтверджується належними доказами. Долучене до апеляційної скарги викопіювання щодо даної організації із невстановленого інтернет ресурсу колегія апеляційного суду до уваги не бере. 
Відповідно до приписів статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. 
Згідно положень ст. 10 Закону України «Про судову експертизу» до проведення судових експертиз (обстежень і досліджень), крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.
Відповідно до ст. 9 Закону України «Про судову експертизу» особа, яка замовляє судову експертизу, може доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів. Атестовані відповідно до цього Закону судові експерти включаються до державного Реєстру атестованих судових експертів, ведення якого покладається на Міністерство юстиції України. ТОВ «Експертна-дослідна служба України» не є державною установою, тому експертизу може виконати саме судовий експерт.
З матеріалів справи вбачається, що повторне призначення судової почеркознавчої експертизи у ТОВ «Експертно дослідна служба України» відбулось у зв`язку з неможливістю проведення вказаної експертизи Житомирським відділенням Київського наукового-дослідного інституту судових експертиз з метою уникнення затягування проведення такої експертизи.
У абзаці 1, 2 та 7 пункту 3 постанови № 11 Пленуму «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних, і справ про адміністративні правопорушення» від 17 жовтня 2014 року Вищий спеціалізований суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що, розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
Таким чином, доручаючи проведення судової почеркознавчої експертизи експертам ТОВ «Експертно-дослідна служба України» судом першої інстанції не було порушено норм процесуального права, оскільки зазначеними вище нормативно правовими актами передбачено право суду призначити проведення експертизи судовим експертам даної установи.
Варто зазначити, що до матеріалів судової експертизи по її виконанню долучаються докази кваліфікації судового експерта з певної спеціальності у порядку,  передбаченому Законом України «Про судову експертизу».
Відповідно до положень ст. 81 ЦПК, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд першої інстанції в ухвалі про призначення експертизи відповідно до вимог ч. 5 ст. 104 ЦПК України попередив експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього (них) обов`язків.
Переглядаючи ухвалу суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, порушень норм процесуального права, які давали б підстави для скасування ухвали суду, колегією суддів не встановлено.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Дотримуючись принципу змагальності сторін і не створюючи їм перешкод у процесі доказування обставин, суд першої інстанції з урахуванням вимог ст. 12 ЦПК України на переконання колегії суддів призначив експертизу з дотриманням вимог процесуального закону.
Таким чином, оскаржувана ухвала суду є законною і обґрунтованою, постановлена з додержанням норм процесуального права, а тому підстав для її зміни чи скасування не вбачається.
Керуючись ст.ст. 258, 259, 260, 367, 368, 374, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд
постановив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 08 грудня 2022 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.
        
 Головуючий 

Судді

Повний текст постанови складений 06 лютого 2023 року