УХВАЛА

27 грудня 2022 року 
м. Київ

справа № 240/1298/21
адміністративне провадження № К/990/31898/22 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Жука А.В.,
суддів: Мартинюк Н.М.,  Мельник-Томенко Ж.М., 
перевіривши касаційну скаргу адвоката Романюка Івана Миколайовича - представника ОСОБА_1 
на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року
та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 лютого 2022 року
у справі №240/1298/21
за позовом ОСОБА_1 
до Житомирської обласної прокуратури, Третьої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів - Офіс Генерального прокурора 
про визнання протиправними та скасування рішення і наказу, поновлення на посаді, зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток,-
ВСТАНОВИВ:
16 листопада 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга адвоката Романюка Івана Миколайовича - представника ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 лютого 2022 року у справі №240/1298/21.
Ухвалою Верховного Суду від 30 листопада 2022 року відмовлено в задоволенні клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження, визнавши зазначені в ньому причини пропуску строку неповажними, касаційну скаргу залишено без руху з підстав пропуску скаржником строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та запропоновано скаржнику повідомити Верховний Суд про інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження.
Надано скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.
13 грудня 2022 року до суду касаційної інстанції надійшло клопотання скаржника про визнання поважними причин пропуску та поновлення строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції із зазначенням інших причин пропуску цього строку.
Перевіряючи доводи, якими скаржник обґрунтовує поважність пропуску строку на касаційне оскарження в клопотанні, яке надійшло до Верховного Суду 13 грудня 2022 року, Судом з`ясовано наступне.
Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
Приписами статті 121 КАС України встановлено, що пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.
Суд звертає увагу скаржника, що приписами статті 44 КАС України встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.
Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
При цьому Верховний Суд окремо наголошує, що при вирішенні питання про поновлення строку на касаційне оскарження Суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу, а саме з моменту закінчення встановленого КАС України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою.
Колегія суддів зауважує, що норми  КАС України  не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою  статті 77 КАС України,  повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.
Залишаючи касаційну скаргу без руху, Верховний Суд зазначив, що оскільки за поданими матеріалами скарги неможливо встановити факт неотримання позивачем копії оскаржуваного судового рішення, Суд не має правових підстав для визнання причин пропуску строку на касаційне оскарження поважними, а належним доказом на підтвердження поважної причини пропуску цього строку може бути довідка від суду апеляційної інстанції про підтвердження факту ненаправлення (неотримання) позивачу копії постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 лютого 2022 року.
У відповідності до частини четвертої  статті 321 КАС України  судові рішення суду апеляційної інстанції приймаються, проголошуються, вручаються (видаються або надсилаються) учасникам справи в порядку, встановленому  главою 9 розділу цього Кодексу, з урахуванням особливостей, зазначених у цій главі.
Згідно частини п`ятої  статті 251 КАС України  учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. 
Обґрунтовуючи поважність пропуску строку на касаційне оскарження, представник позивача зазначає, що:
1) скаржник не має можливості надати відповідну довідку апеляційного суду, оскільки це являється виключно прерогативою судів першої та апеляційного суду та знаходиться поза межами можливостей скаржника, який міг би надати докази отримання судового рішення виключно за обставин такого отримання, яке в даному випадку місця не мало.
Водночас, Суд критично оцінює зазначену скаржником обставину, оскільки обов`язок направлення судового рішення або вручення встановлено процесуальним законом, а саме статтею 251 КАС України, а скаржником не надано належних та достатніх доказів, якими можуть бути, зокрема, письмові відповіді суду, у провадженні або на зберіганні в якого знаходиться дана справа, про наявність або відсутність в матеріалах справи супровідного листа про направлення відповідного судового рішення, повідомлення про доставлення судового рішення на офіційну електронну адресу особи, повідомлення про вручення чи невручення поштового відправлення з таким рішенням, розписок про отримання судового рішення; копією опису документів, що містяться в матеріалах справи, тощо.
Крім цього, слід зазначити, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами, що відповідає вимогам статті 44 КАС України.
Також колегія суддів зазначає, що матеріали справи №240/1298/21 відсутні у Верховному Суді, а тому Суд позбавлений можливості встановити дату отримання/неотримання скаржником рішення суду апеляційної інстанції та підтвердження або спростування факту ненаправлення апеляційним судом оскаржуваного судового рішення;
2) 24 лютого 2022 року розпочалась відкрита збройна агресія російської федерації проти України, яка супроводжувалась активними бойовими діями, зокрема масовими ракетними ударами по м. Житомир (місце знаходження суду першої інстанції) та м. Київ (місце здійснення діяльності адвокатами Романюком І.М. та ОСОБА_2 , а також місце проживання скаржника), дані обставини об`єктивно перешкоджали відслідкувати результати розгляду справи №240/1298/21, в тому числі отримати повний текст рішення суду апеляційної інстанції раніше ніж ознайомлення з матеріалами справи 29 вересня 2022 року.
З приводу цих доводів скаржника, то Верховний Суд акцентує увагу на тому, що строк майже в 9 місяців після ухвалення постанови суду апеляційної інстанції, що сплинув на момент подання касаційної скарги вперше, не можна вважати розумним для реалізації права на касаційне оскарження судових рішень.
При цьому, за вказаних представником позивача обставин та маючи намір реалізації права на касаційне оскарження судового рішення у цій справі, скаржник не був позбавлений можливості самостійно отримати оскаржуване судове рішення та звернутися за отриманням безоплатної правової допомоги або до інших адвокатів.
Також Суд вважає за доцільне зауважити, що в клопотанні про поновлення процесуального строку скаржник не вказує та не надає належних доказів стосовно обставин, що заважали протягом досить тривалого проміжку часу (9 місяців) відслідкувати результати розгляду даної справи з огляду на те, що: з 20 червня 2022 року відновив роботу Єдиний державний реєстр судових рішень; суд апеляційної інстанції, де відбувався розгляд справи (Сьомий апеляційний адміністративний суд) не припиняв роботу та матеріали касаційної скарги не містять будь-яких заяв, звернень до суду, які б підтверджували бажання скаржника дізнатися про хід розгляду його справи.
Отже наведені скаржником доводи не можуть бути свідченням того, що останній без зайвих зволікань скористався своїм правом на подання касаційної скарги вперше, а також належним підтвердженням поважності причин пропущення строку на касаційне оскарження.
При цьому, Суд враховує тривалість строку пропущеного строку з ухвалення постанови суду апеляційної інстанції, обставини пропуску строку звернення до суду, які, на переконання Суду, залежали виключно від волевиявлення скаржника, а непереборних обставин скаржником не наведено, а Судом не встановлено.
Враховуючи, що скаржником не доведено поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, зазначені причини пропуску строку не може бути визнані поважними, тому у відкритті касаційного провадження за цією скаргою необхідно відмовити.
Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Інших доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції позивачем не зазначено і не надано.
Станом на день постановлення цієї ухвали на виконання ухвали Верховного Суду від  30 листопада 2022 року, будь-яких інших заяв чи клопотань від скаржника до суду не надходило.
Тому, є всі підстави вважати, що встановлений судом строк для усунення недоліків касаційної скарги закінчено, проте виявлені недоліки скаржником не усунуто.
Згідно пункту 4 частини першої  статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.
Враховуючи викладене, Суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.
Керуючись статтями  3,  329,  333 КАС України, Суд-
УХВАЛИВ:
1. Визнати неповажними підстави пропуску адвокатом Романюком Іваном Миколайовичем - представником ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року та постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 лютого 2022 року у справі №240/1298/21.
2. В задоволені клопотання адвоката Романюка Івана Миколайовича - представника ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження відмовити.
3. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката Романюка Івана Миколайовича - представника ОСОБА_1  на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 лютого 2022 року у справі №240/1298/21.
4. Копію ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити заявникові.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

..................................
..................................
..................................

А.В. Жук
Н.М. Мартинюк
Ж.М. Мельник-Томенко
Судді Верховного Суду