УХВАЛА

09 січня 2023 року 
м. Київ
справа № 804/3118/18
адміністративне провадження № К/990/31973/22  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Хохуляка В.В.,
суддів: Бившевої Л.І.,  Ханової  Р.Ф., 
перевіривши касаційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 17.11.2021 у справі №804/3118/18 за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровський металургійний комбінат» звернулось до адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 10.01.2018 №0000374606 про збільшення податкового зобов`язання з податку на додану вартість в розмірі 16161314,00грн із застосуванням штрафної (фінансової) санкції в розмірі 8358962,00грн та №0000384606 про зменшення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість в розмірі 10487271,00грн із застосуванням штрафної (фінансової) санкції в розмірі 5243635,50грн.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.06.2018 відмовлено в задоволенні адміністративного позову.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.11.2021 скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.06.2018 та ухвалено нове рішення, яким адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків 16.11.2021 звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду. Крім того, відповідачем поставлено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку при поданні касаційної скарги, відповідач посилається на те, що копія постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 17.11.2021 складеної в повному обсязі на адресу відповідача не надходила.

На думку Головного управління ДПС у Запорізькій області, подання касаційної скарги з порушенням строку на касаційне оскарження відбулося з незалежних від відповідача причин, оскільки недотримання судом апеляційної інстанції статті 167 КАС України, з об`єктивних причин виключали можливість своєчасного звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у справі №804/3118/18.

Ухвалою Верховного Суду від 02.12.2022 касаційну скаргу було залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) оскільки наведені відповідачем у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження підстави визнані судом неповажними та у зв`язку з несплатою судового збору, та встановлено заявнику строк на усунення недоліків, терміном у десять днів з моменту отримання копії даної ухвали, протягом якого особа має право надати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку касаційного оскарження, вказавши підстави та надавши відповідні докази, що унеможливили своєчасне вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції зі скаргою у строк визначений законом та документ про сплату судового збору.

Вказану ухвалу Верховного Суду доставлено в особистий кабінет податкового органу підсистеми «Електронний суд» 05.12.2022.

15.12.2022 на виконання вимог ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху відповідачем на адресу суду направлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали суду апеляційної інстанції та зазначено аналогічні підстави, вказані відповідачем у заяві про поновлення пропущеного строку при зверненні 16.11.2022 до Верховного Суду.

Інших обґрунтованих доводів, які б підтверджували поважність підстав пропуску строку касаційного оскарження відповідачем не наведено. 

Крім того, відповідачем не було долучено документ про сплату судового збору у розмірі визначеному законом, а лише заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України (в редакції від 03.10.2017) учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України   (в редакції від 03.10.2017) учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними,   строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом     процесуальний     строк подання касаційної скарги.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин. 

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання

Отже, особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Разом з тим, відповідачем у заяві про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не наведено обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності обставин, що з об`єктивних причин перешкоджали останньому звернутися до суду першої чи апеляційної інстанції з метою отримання копії судового рішення, яке мали намір оскаржити. 

Крім того, суд зазначає, що розгляд справи в суді апеляційної інстанції відбувався в судовому засіданні за участі представника відповідача, а отже представник відповідача мав слідкувати за станом розгляду справи та рішенням, яке в подальшому хотів оскаржити в касаційному порядку.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними. 

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними

Враховуючи викладене, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись пунктом 4 частини першої статті 333 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків у поновленні строку на касаційне оскарження постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 17.11.2021 у справі №804/3118/18.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою  Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 17.11.2021 у справі №804/3118/18 за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді	В.В. Хохуляк Л.І. Бившева   Р.Ф. Ханова