Дата документу 29.03.2023 Справа № 335/8591/20

ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 335/8591/20 Головуючий в 1-й інстанції: Воробйов А.В.
Провадження № 22-ц/807/793/23 Суддя-доповідач: Трофимова Д.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 березня 2023 року                                                 м. Запоріжжя
Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого Трофимої Д.А.
суддів: Бєлки В.Ю.,
Полякова О.З.
при секретарі: Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Сідельникової Олени Леонідівни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ІННА» на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 25 січня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІННА» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року ТОВ «ІННА» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору іпотеки.
Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 25 січня 2023 року позовну заяву ТОВ «ІННА» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсним договору іпотеки залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
В апеляційній скарзі адвокат Сідельникова О.Л. в інтересах ТОВ «ІННА», посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що залишаючи без розгляду позовну заяву судом першої інстанції порушено вимоги ч. 1 ст. 257 ЦПК України та не досліджено заяву представника позивача про відкладення судового засідання у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги. Так, 25.01.2023 року о 14:00 год. мало відбутись судове засідання у справі. Представник позивача завчасно прибула до суду та очікувала виклику. Того ж дня о 14:03 год. на території м. Запоріжжя оголошено сигнал "повітряна тривога". Судова охорона попросила покинути приміщення суду до закінчення сигналу "повітряна тривога". Представник позивача вимоги судової охорони виконала та вийшла з приміщення суду. В проміжок часу з 14:00 год. до 14:03 год. в судове засідання її не викликали. Цього ж дня представником позивача через електронний суд було подано клопотання про відкладення судового засідання на більш пізній строк. Проте, в оскаржуваній ухвалі відсутні будь-які посилання на вказане клопотання, що свідчить про те, що судом не досліджувалось вказане клопотання, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 222 ЦПК України. Водночас, представник позивача з`явилася в судове засідання, але засідання не відбулось з незалежних від останньої обставин, що вказує на неправомірність залишення позовної заяви TOB «ІННА» без розгляду.
Відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надходив.
Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи апеляційним судом повідомлявся у встановленому законом порядку, тому колегія суддів  відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу у його відсутність.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які приймали участь у розгляді справи, перевіривши матеріали справи, в порядку, передбаченому статтею 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як підставу для залишення позову без розгляду суд першої інстанції зазначив, що в судове зсідання, призначене на 09 листопада 2022 року, представник позивача не з`явився, про час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином відповідно до вимог ЦПК України, поштовий конверт, направлений на адресу позивача, повернутий з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». У судове засідання, яке було призначене на 05 грудня 2022 року, сторони не з`явились, про час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином відповідно до вимог ЦПК України, направлений на адресу позивача поштовий конверт повернутий з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». В судове засідання, призначене на 19 грудня 2022 року, сторони не з`явилися, про час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, відповідно до вимог ЦПК України, про що свідчить поштове повідомлення про отримання позивачем судової повістки. Від представника позивача надійшла заява про відкладення судового засідання. У судове засідання, яке було призначене на 25 січня 2023 року сторони не з`явились, про час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином відповідно до вимог ЦПК України, поштовий конверт направлений на адресу позивача повернутий з відміткою «за закінченням терміну зберігання». При цьому, представник позивача знайомилася з матеріалами цивільної справи 10.01.2023 року, у зв`язку з чим їй було відомо про судове засідання. Від представника відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду. Будь-яких заяв та клопотань з боку позивача до суду не надходило.
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Частиною 1 статті 367 ЦК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково доданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.
У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб,  визначений законом або договором (частина 1 статті 5 ЦПК України).
За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.  
Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.
Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.
Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.
Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
Згідно  вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України  суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Залишаючи без розгляду позов ТОВ «ІННА», суд першої інстанції виходив із того, що неявка представника позивача у судові засідання є зловживанням ним своїми процесуальними правами, які передбачені чинним законодавством, що призводить до зволікання розгляду справи протягом розумного строку. Як зазначив суд в оскаржуваній ухвалі, неявка в судові засідання представника позивача, який належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи є його волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права – безпосередньої участі у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому суд першої інстанції в силу вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України вважав можливим залишити позов без розгляду.
Між тим, відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Держава відповідає перед людиною за свою діяльність.
Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Відповідно до статті 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких розумні строки розгляду справи судом.
В Україні основоположним принципом судочинства згідно з Конституцією України та ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» є принцип верховенства права.

Статтею 2 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Як вказано у Рішенні Конституційного суду України від 02 листопада 2004 року №15-рп/2004, верховенство права це панування права в суспільстві.
Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства.
Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
У практиці Європейського суду з прав людини зазначається, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються.
Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (пункт 47 Рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі «Diya 97 проти України», справа № 19164/04).
Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним.
Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.
Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradelle v. France» від 16 грудня 1992 року, заява №12964/87).
Разом з цим, відповідно до ст. 26 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами.
Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства заборонено.
Тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.
Згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.
Подальшими Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжено по даний час.
У пункті 5 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02 березня 2022 року зазначено, що по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних Сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.
Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.
Так, у відповідності до змісту п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд вправі вирішувати питання про залишення позову без розгляду.
Для вирішення вказаного питання суду необхідно з`ясувати чи дійсно позивач (чи його представник) двічі поспіль, належним чином, у відповідності до вимог закону, був повідомленим про час та місце розгляду справи, включно і про судове засідання, у якому вирішується питання про залишення позовної заяви без розгляду.
Лише при дотриманні вказаних норм закону, а саме у випадку надіслання повістки про виклик в суд позивачу, яка б містила, зокрема, і роз`яснення про наслідки неявки позивача (його представника), двічі поспіль (включно із судовим засіданням, у якому вирішується питання про залишення позовної заяви без розгляду); отримання такої позивачем (його представником); неявки його (його представника) у судове засідання; неподання заяви про розгляд справи за його відсутності (відсутності його представника) або неповідомлення причин неявки (неявки представника); перешкоди для розгляду справи через його нез`явлення (нез`явлення його представника), тощо, суд вправі, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України залишити позовну заяву без розгляду.
Із матеріалів справи вбачається, що в останні два судові засідання, які відбулися 19 грудня 2022 року та 25 січня 2023 року представник позивача не з`явився.
В матеріалах справи міститься рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що 13 грудня 2022 року представник ТОВ «ІННА» отримав судову повістку на судове засідання, яке було призначено на 19 грудня 2022 року на 12.45 год. (т. 3, а.с 163). 
19 грудня 2022 року о 09.36 год. адвокат Сідельникова О.Л. в інтересах ТОВ «ІННА» засобами електронного зв`язку направила до суду першої інстанції клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з ракетними обстрілами м. Запоріжжя (т. 3, а.с. 167, 168).
Судом першої інстанції було відкладено розгляд справи на 25 січня 2023 року на 14.00 год.
10 січня 2023 року представник ТОВ «ІННА» була ознайомлена з матеріалами справи (т. 3, а.с. 170-172).
Поштовий конверт з судовою повісткою на судове засідання, яке було призначене на 25 січня 2023 року, направлений на адресу ТОВ «ІННА», повернутий до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (т. 3, а.с. 175).
Має місце загальновідомий факт про те, що 25 січня 2023 у період часу з 14 год. 02 хв. до 15 год. 44 хв. у Запорізькій області була оголошена повітряна тривога.
На сайті Судової влади України 16 вересня 2022 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя розмістив оголошення для відвідувачів суду та учасників судового розгляду, в якому було зазначено, що відповідно до розпорядження голови Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя «Про організацію роботи суду під час повітряної тривоги або інших сповіщень  про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту» від 15.09.2022 № 1, запропоновано учасникам судових засідань та відвідувачам негайно покинути приміщення суду до закінчення повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту, та прослідувати до найближчих захисних споруд цивільного захисту для укриття населення. Працівникам Служби судової охорони під час повітряної тривоги або інших сповіщень про небезпеку, які надходять від органів управління цивільного захисту не допускати відвідування суду громадянами та іншими особами (працівниками правоохоронних органів, прокуратури, адвокатами, учасниками судового процесу тощо).
Апеляційний суд вважає необхідним зазначити наступне.
З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а в прифронтових містах і селах - бомбардувань, артилерійських та мінометних обстрілів.
Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу "Увага всім" та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації.
Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації.
Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо.
Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту.
Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23).
Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал "повітряна тривога" та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.
Враховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал "повітряна тривога" суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, за відсутності клопотання про розгляд справи за його відсутності.
При цьому обставини оголошення сигналу "повітряна тривога" у певному регіоні слід вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин.
Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі № 910/2116/21.
Таким чином, не можна вважати, що неявка представника позивача в судове засідання, яке було призначене на 25 січня 2023 року на 14.00 год. є повторною, оскільки в цей день у період часу з 14 год. 02 хв. до 15 год. 44 хв. у Запорізькій області була оголошена повітряна тривога, під час якої представник ТОВ «ІННА» дотримувалась рекомендацій задля збереження свого життя і здоров`я.
Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Зазначене свідчить про передчасність висновків районного суду про наявність правових підстав до залишення  позову ТОВ «ІННА» без розгляду  на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, остільки  ознака повторності неявки позивача у судове засідання без поважних причин, відсутня.
За вказаних обставин оскаржувану ухвалу не можна визнати такою, що постановлена з дотриманням норм процесуального права, а тому на підставі ст. 379 ЦПК України оскаржуване рішення підлягає скасуванню з направленням до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу  адвоката Сідельникової Олени Леонідівни в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «ІННА» задовольнити.
Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 25 січня 2023 року у цій справі скасувати.
Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.
Повний текст постанови складений 03 квітня 2023 року.

Головуючий        Д.А. Трофимова

Судді:        В.Ю. Бєлка

       О.З. Поляков