П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

22 березня 2023 р.	м.Одеса	Справа № 420/15831/22	
Головуючий в 1 інстанції: Харченко Ю.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі: головуючої судді – Зуєвої Л.Є.,
суддів: Коваля М.П., Турецької І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 05 січня                   2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині,

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2022 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому просив визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу ГУНП в Одеській області №1782 вiд 03.10.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб окремих територіальних підрозділів ГУНП в Одеській області» про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції i відділення поліції №1 Березівського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 .
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 26.01.2023 р. позовну заяву залишено без розгляду.
Не погоджуючись з такою ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Доводами апеляційної скарги зазначено, що залишаючи позов без розгляду суд не надав позивачу можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважності причин такого пропуску. Апелянт також стверджує, що клопотання про залишення позову без розгляду подано після спливу 62 днів з дня відкриття провадження у справі, тобто поза межами процесуальних строків встановлених процесуальним законодавством. 
Відповідач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якій зазначив, що позов був поданий із суттєвим порушенням строку на звернення до адміністративного суду, поважних підстав для його поновлення не має, тому оскаржувана ухвала є законною та обґрунтованою, підстав для задоволення апеляційної скарги не вбачається.    
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції зазначив, що до спірних правовідносин слід застосовувати п`ятнадцятиденний строк звернення до суду, який обчислюється з дня ознайомлення поліцейського з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення та визначений статтею 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України». Підстав для застосування ч. 5 ст. 122 КАС України, який визначає місячний строк звернення до суду, не має. 
Однак, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на наступне.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.
Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Згідно із частинами 1-5 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу..
У відповідності до ч. 2 ст. 240 КАС України заява про залишення позову без розгляду може бути подана лише до початку розгляду справи по суті.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу ГУНП в Одеській області №1782 вiд 03.10.2022 «Про притягнення до дисциплінарної вiдповiдальностi посадових осіб окремих територіальних підрозділів ГУНП в Одеській області» про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани старшого iнспектора сектору реагування патрульної поліції i відділення поліції №1 Березівського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 08.11.2022 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі № 420/15831/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.
Колегія суддів зазначає, що  особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження визначено ст. 262 КАС України.
Так ч.1 встановлено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Відповідно до ч. 2 с. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Частиною 3 передбачено, що підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Проаналізувавши вищенаведені процесуальні норми, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у випадку розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться, а розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. 
Отже, колегія суддів зазначає,  що  судом першої інстанції було відкрито провадження у цій справі №420/15831/22  08.11.2022 р. та  постановлено, що  справа буде розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) то розгляд справи по суті повинен був розпочатися через п`ятнадцять  днів з дня відкриття провадження у справі, разом з тим, суд наголошує, що у відповідності до вимог ч. 2 ст. 240 КАС України  заява про залишення позову без розгляду може бути подана лише до початку розгляду справи по суті.
Однак,  як вбачається з матеріалів справи,  заява про залишення позову без розгляду  подана Головним  управлінням  Національної поліції в Одеській області 09.01.2023 року   вх.№ ЕП/658/23, тобто після  початку розгляду справи судом першої інстанції  по суті, що на думку суду апеляційної інстанції, виключає можливість суду першої інстанції у цій справі залишити позовну заяву без розгляду.
Суд апеляційної інстанції, звертає увагу, що подання заяви про залишення позову без розгляду є безумовним правом відповідача, однак таке право має бути реалізоване у чіткій відповідності до норм Кодексу адміністративного судочинства України, проте суд першої інстанції не звернув увагу на  положення ч.2 ст. 240 КАС України та не навів обґрунтованих доводів   щодо необхідності відступлення від зазначеної норми, а тому на переконання суду апеляційної інстанції оскаржувана ухвала суду прийнята в порушення  процесуальних норм, а саме ч. 2 ст. 240 КАС України.
При цьому, колегія суддів звертає увагу на правову позицію Верховного Суду щодо питання застосування ч. 2 ст. 240 КАС України, викладену у постанові від 23.01.2023 р. справа №120/13686/21-а.
В свою чергу,  колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції також  порушено вимог ст. 171 КАС України, зокрема, частиною  13 цієї статті передбачається, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Слід зазначити, що  системний аналіз положень ст. 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатись правом подати заяву, в якій вказати  причини   поважності підстав пропущеного строку.
Однак, суд першої інстанції після отримання клопотання  відповідача про залишення без розгляду позовної заяви,  позовну заяву ОСОБА_1 без руху, як того вимагають положення ст. 171 КАС України,  не залишив та не надав позивачу можливість звернутись до суду з клопотанням про поновленням строку, зазначивши про поважність причин  пропуску строку,  що також є порушенням судом першої інстанції норм процесуального законодавства. 
З огляду на вищевикладене, колегія суддів прийшла до висновку, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала  суду першої інстанції скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Згідно з ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 240, 308, 311, 312, 315, 320, 321, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити. 
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 26 січня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду  скасувати, справу № 420/15831/22   направити    до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя:                                                                                          Л.Є. Зуєва  

Суддя:                                                                                                             М.П. Коваль  

          Суддя:                                                                                                             І.О. Турецька