ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" березня 2023 р.           Справа№ 910/6234/22
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Скрипки  І.М.
суддів:            Михальської Ю.Б. 
          Тищенко А.І. 

розглянувши  в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Державного підприємства "Радіовимірювач"
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 
у справі № 910/6234/22 (суддя Ващенко Т.М.)
за позовом     Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз"
до     Державного підприємства "Радіовимірювач" 
про     стягнення 1     854 633,09 грн.
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
                          Товариство з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз" звернулось до суду з позовом до     Державного підприємства "Радіовимірювач" про     стягнення 1     854 633,09 грн.
          Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/6234/22; розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження. Відповідачу, зокрема,  надано п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали надати суду обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву в порядку, передбаченому ст. 178 ГПК України.
           22.08.2022 представником відповідача до суду першої інстанції подана заява про відкладення розгляду справи, в резолютивній частині якої відповідач, в тому числі, просив продовжити процесуальний строк, встановлений судом, для надання письмового відзиву на позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз".
Обгрунтовуючи вказану заяву, представник Державного підприємства "Радіовимірювач" посилався на те, що копію ухвали Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 відповідачем отримано 08.08.2022. Враховуючи введення в країні воєнного стану та постійно триваючу небезпеку, пов`язану з військовою агресією російської федерації проти України, з метою збереження безпечних умов для учасників процесу, відповідач просив продовжити процесуальний строк, встановлений судом для надання письмового відзиву на позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз".
Короткий зміст оскаржуваної ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 відмовлено у задоволенні клопотання Державного підприємства "Радіовимірювач" від 22.08.2022 про продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву.
                    Постановляючи оскаржувану ухвалу, місцевий господарський    виходив з того, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку. Клопотання відповідача про продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву подано після спливу такого строку, оскільки копію ухвали про відкриття провадження у справі від 25.07.2022 було отримано відповідачем 04.08.2022, строк для подання відзиву сплив 19.08.2022, тому відсутні підстави для продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву. 
                              Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів
Не погоджуючись з ухвалою, представник Державного підприємства "Радіовимірювач" звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 у справі №910/6234/22 і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, зводяться до наступного:
- на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлено вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена;
- при розгляді заяви відповідача про продовження процесуального строку, суд першої інстанції не врахував відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків;
- важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства, а відмова суду першої інстанції у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, у розумінні сталої практики Європейського суду, можливо розцінювати як створення перешкод, що обмежує заявника у реалізації права на справедливий суд, яке передбачене ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 05.09.2022 апеляційну скаргу передано на розгляд судді Скрипці І.М., сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Скрипка І.М., судді Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.
Колегією суддів встановлено, що апеляційна скарга подана безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.09.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/6234/22.
Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Державного підприємства "Радіовимірювач" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022  у справі № 910/6234/22 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.
12.10.2022 матеріали справи № 910/6234/22 надійшли до Північного апеляційного господарського суду та були передані головуючому судді 18.10.2022 після виходу з відпустки.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.10.2022 апеляційну скаргу Державного підприємства "Радіовимірювач" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022  у справі № 910/6234/22 залишено без руху з огляду на те, що скаржником не подано належних доказів надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї додатків Товариству з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз", яке є позивачем   у справі №910/6234/22. Колегією суддів також встановлено, що до скарги не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Сума судового збору за подання апеляційної скарги, яка підлягає сплаті, становить 2 481,00 грн. 
Надано скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.
02.11.2022 апелянтом на електронну пошту суду подана заява  про усунення недоліків апеляційної скарги, надані докази відправлення апеляційної скарги позивачу та надано платіжне доручення №618 від 31.10.2022 про сплату судового збору в сумі 2 481 грн. 
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства "Радіовимірювач" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022  у справі № 910/6234/22, вирішено розгляд справи за вказаною апеляційною скаргою здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
До справи під час апеляційного провадження позивачем подано відзив на апеляційну скаргу Державного підприємства "Радіовимірювач", в якому Товариство з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз" просило залишити апеляційну скаргу відповідача без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022  у справі № 910/6234/22 залишити без змін.
Обгрунтовуючи відзив на апеляційну скаргу, позивач вказував, що у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі №904/5995/16). Вказані висновки наведені також в ухвалі Верховного Суду від 29.05.2020 у справі №920/1316/14.
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції у даній справі та перевірені судом апеляційної інстанції
  Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив із наступних встановлених обставин справи:
- ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/6234/22; розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження. Відповідачу, зокрема,  надано п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали надати суду обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву в порядку, передбаченому ст. 178 ГПК України;
- копію ухвали Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 отримано відповідачем 04.08.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №0105492381604. (а.с.53);
- строк для подання відзиву сплив 19.08.2022;
- 22.08.2022 представником відповідача до суду першої інстанції подана заява про відкладення розгляду справи, в резолютивній частині якої відповідач, в тому числі, просив продовжити процесуальний строк, встановлений судом, для надання письмового відзиву на позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз".
Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови
У відповідності до ч. 3  ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього  Кодексу.
Частиною 2  статті 271 Господарського процесуального кодексу України  визначено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої  статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до п. 9 частини першої  статті 255 Господарського процесуального кодексу України, окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про відмову поновити або продовжити пропущений процесуальний строк.
Відповідно до ч. 13  ст. 8 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
У відповідності до вимог ч. ч. 1, 2, 5  ст. 269 ГПК України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскарженої ухвали норм матеріального та процесуального права, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до  ст. 165 ГПК України  у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.
Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Визначення строку для подання відзиву відбувається за правилами  статті 178 ГПК України, в частині 1 якої зазначено, що відповідач має право надіслати суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Як вбачається з матеріалів справи ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/6234/22; розгляд справи вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження. Відповідачу, зокрема,  надано п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали надати суду обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву в порядку, передбаченому ст. 178 ГПК України.
Відповідачем копія ухвали Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 у справі №910/6234/22 була отримана 04.08.2022. Строк для подання відзиву сплив 19.08.2022.
           22.08.2022 представником відповідача до суду першої інстанції подана заява про відкладення розгляду справи, в резолютивній частині якої відповідач, в тому числі, просив продовжити процесуальний строк, встановлений судом, для надання письмового відзиву на позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю.Коммодітіз".
При цьому відзиву на позовну заяву відповідачем до суду не подано. 
Частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства відповідно до пункту 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України є неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Положеннями частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Відповідно до ч. 1  ст. 252 ЦК України  строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
За  ст. 113 ГПК України  строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
Нормою  статті 253 ЦК України, яка кореспондується з ст. 115 ГПК України    визначено, що строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, а також можуть визначатись вказівкою на подію, яка має неминуче настати.
Згідно  ст. 255 ЦК України  якщо строк встановлено для вчинення дії, вона може бути вчинена до закінчення останнього дня строку. У відповідності до  ст. 116 ГПК України  останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.
Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.
Статтею 118 ГПК України  визначено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.
Згідно положення частини першої  статті 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною четвертою цієї статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли  ГПК України  встановлено неможливість такого поновлення.
Відповідно до частини другої  статті 119 ГПК України  встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16.
Як встановлено судом, станом на 22.08.2022 (час подачі відповідачем клопотання про продовження процесуального строку) процесуальний строк на подачу відзиву на позовну заяву у справі №910/6234/22 закінчився, що унеможливлює його продовження.
Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
В матеріалах справи відсутні клопотання відповідача, подані до закінчення встановленого судом строку на подання відзиву на позовну заяву, щодо продовження процесуальних строків.
Колегія суддів, погоджується з висновком місцевого господарського суду про відсутність підстав для продовження процесуального строку для подачі відзиву на позовну заяву у справі №910/6234/22, оскільки продовження такого строку можливе за заявою, поданою до його закінчення, що відповідачем зроблено не було.
Щодо доводів апелянта про необхідність врахування правових висновків Європейського суду з прав людини, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016).
Зважаючи на це, колегія суддів доходить висновку, що вирішуючи питання щодо можливості продовження процесуальних строків, місцевий господарський суд, враховуючи зміст заяви відповідача про продовження  строку правомірно уникнув зайвої гнучкості і, з урахуванням фактичних обставин справи не допустив зайвого формалізу.
Доводи апелянта не спростовують вірної по суті ухвали суду, при винесенні якої судом надано оцінку усім доводам в їх сукупності, вірно встановлено характер спірних правовідносин та вцілому правильно застосовано норми процесуального права, які їх регулюють.
Наведені в апеляційній скарзі доводи фактично зводяться до незгоди апелянта з висновками суду першої інстанції та з їх оцінкою, а тому не дають підстав для висновку про неправильне застосування місцевим судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильної за своєю суттю ухвали.
За таких обставин, підстави для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 у справі №910/6234/22 та для задоволення апеляційної скарги Державного підприємства «Радіовимірювач»  відсутні.
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Доводи відповідача, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.
Відповідно до ч. 1  ст. 74 ГПК України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ч. 1  ст. 77 ГПК України  обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.                        
Відповідно до п.58 рішення ЄСПЛ Справа «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04) від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994, серія А, №303-А, п.29).
Зважаючи на вищевикладені обставини справи в їх сукупності, апеляційна скарга Державного підприємства «Радіовимірювач» не підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 у справі №910/6234/22    підлягає залишенню без змін.
Керуючись ст.ст.  269,  270,  271,  275,  280  ст.ст.  281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-
                                            ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Державного підприємства «Радіовимірювач» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 у справі № 910/6234/22 залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 у справі №910/6234/22 залишити без змін.
3. Матеріали справи №910/6234/22 повернути до Господарського суду міста Києва.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя                                                            І.М. Скрипка 

Судді                                                                                Ю.Б. Михальська

                                                                                А.І. Тищенко