ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року 
м. Київ

справа №580/2129/22
адміністративне провадження № К/990/29056/22  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Стрелець Т.Г.,
суддів: Тацій Л.В.,  Стеценка С.Г., 
розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу № 580/2129/22
за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, провадження по якій відкрито
за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2022 року (ухвалену у складі колегії суддів: головуючого - судді Чаку Є.В., суддів: Єгорової Н.М., Коротких А.Ю.)
у с т а н о в и в :
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1.           ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (далі - ГУПУ в Черкаській області, відповідач), в якому просив суд:
- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не здійснення нарахування та виплати позивачу, починаючи з 29 жовтня 2021 року підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» від 28 лютого 1991 року №796-ХІІ, що дорівнює розміру однієї мінімальної заробітної плати, згідно із Законом України «Про Державний бюджет України» на відповідний рік;
- зобов`язати відповідача нараховувати та виплачувати позивачу, починаючи з 29 жовтня 2021 року підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» від 28 лютого 1991 року №796-ХП, у розмірі однієї мінімальної заробітної плати, згідно із Законом України «Про Державний бюджет України» на відповідний рік;
- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачу перерахувати та виплатити пенсію з урахуванням підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» від 28 лютого 1991 року №796-ХІІ, у розмірі однієї мінімальної заробітної плати, згідно із Законом України «Про Державний бюджет України» на відповідний рік, без обмеження максимального розміру;
- зобов`язати відповідача перерахувати та виплатити позивачу пенсію, з урахуванням підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» від 28 лютого 1991 року №796-ХІІ, у розмірі однієї мінімальної заробітної плати, згідно із Законом України «Про Державний бюджет України» на відповідний рік без обмеження максимального розміру пенсії з 29 жовтня 2021 року;
Короткий зміст рішень суду першої та апеляційної інстанцій
2.          Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року у задоволенні позову відмовлено повністю.
Не погодившись із прийнятим рішенням, позивач через свого представника подав апеляційну скаргу.
3.          Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 вересня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки шляхом надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та вказанням поважних пістав пропуску строку на апеляційне оскарження, а також подання уточненої апеляційної скарги.
05 жовтня 2022 року до суду апеляційної інстанції надійшла заява представника позивача, адвоката Воронкової Олени Ігорівни про усунення недоліків. Заява мотивована тим, що 02 березня 2022 року Рада Суддів України опублікувала рекомендації щодо роботи в умовах воєнного стану, відповідно до яких процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану. На думку представника позивача Рада Суддів України визнала воєнний стан об`єктивною та поважною причиною для поновлення процесуальних строків.
Також в заяві зазначено, що Голова Верховного Суду 04 березня 2022 року видав наказ, яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи; вказано, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.
До заяви про усунення недоліків додано уточнену апеляційну скаргу.  
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2022 року, у зв`язку із неподанням скаржником клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших поважних причин його пропуску, відмовлено у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
4.          Не погоджуючись з ухвалою суду апеляційної інстанції від 13 жовтня 2022 року, ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Воронкова О.І. звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати зазначену ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду і направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Касаційна скарга аргументована тим, що ухвала суду апеляційної інстанції є незакооною та необґрунтованою, винесеною з порушенням норм процесуального права. Позивач зазначив, що ця справа розглянута судом першої інстанції в порядку письмово провадження. Копія рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 червня 2022 року представником позивача не було отримано (не надходила ні на електронну адресу, ні рекомендованим листом з повідомленням), а про його ухвалення стало відомо з Єдиного державного реєстру судових рішень 25 серпня 2022 року.  Скаржник вважає, що є поважні причини для поновлення строку на звернення до суду з касаційною скаргою.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 жовтня 2022 року визначено склад колегії суддів: Стрелець Т.Г. (головуючий суддя), Стеценко С.Г., Тацій Л.В.
5.          Ухвалою Верховного Суду від 05 грудня 2022 року відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою.
Відзив на касаційну скаргу не надходив, що не перешкоджає перегляду ухвали апеляційної інстанції. 
Верховний Суд ухвалою від 26 січня 2023 року призначив касаційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження з 27 січня 2023 року.

ІІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
6.          Вирішуючи питання про обґрунтованість поданої касаційної скарги, Верховний Суд виходить з наступного.
7.          Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною другою статті 55 Конституції України зазначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Відповідно до частини 1 статті 293 КАС України    учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За змістом частини 1    статті 295 КАС України    апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно з положеннями пункту 1 частини другої статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (частина третя статті 295 КАС України).
8.          З матеріали справи вбачається, що рішення суду першої інстанції від 29 червня 2022 ухвалено у порядку письмового провадження.
За правилами частини п`ятої статті 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Відповідно до положень статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, яка відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу.
Частиною п`ятою статті 18 КАС України визначено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Положенням частини шостої статті 18 КАС України встановлено, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.
Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 №2147-VIII підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - «ЄСІТС»).
У газеті "Голос України" від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.
9.          Отже, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.
Відтак з початком функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС відповідно до вимог процесуального законодавства (пункту 6 статті 18 КАС України) адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.
Згідно із пунктом 2 частини шостої статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.
Як вбачається з матеріалів справи, позовну заяву в інтересах ОСОБА_1 подано його представником - адвокатом Хомичем І.О., який діє на підставі договору про надання правової допомоги від 22 вересня 2020 року № 245/22/09/2020 та ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 01 травня 2022 року Серії АА № 1205846, який виданий адвокатським бюро «Івана Хомича».
В позовній заяві зазначено, що адресою для листування ОСОБА_1 є - АДРЕСА_1, ця адреса співпадає з адресою адвоката Хомича І.О. 
З матеріалів справи встановлено, що рішення суду першої інстанції направлене представнику позивача, адвокату Хомичу І.О. в електронному вигляді до його електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд" та доставлена йому 01 липня 2022 року, що підтверджується інформацією з довідки складеної уповноваженим працівником Шостого апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа.
Представник позивача не виклав у касаційній скарзі пояснень та не надав спростовуючих доказів щодо не отримання 01 липня 2022 року копії рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року в електронному вигляді.
Колегія суддів Верховного Суду погоджується з доводами суду апеляційної інстанції, що доставлення копії судового рішення до Електронного кабінету особи є належним доказом отримання скаржником повного тексту оскаржуваного судового рішення.
Відповідно до частини сьомої статті 251 КАС України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.
З огляду на викладене колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що строк на оскарження рішення суду першої інстанції розпочався у позивача з наступного дня після отримання його адвокатом копії судового рішення в електронному вигляді.
Правом на апеляційне оскарження рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року позивач скористався 31 серпня 2022 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.
10.          За приписами частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Водночас, відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
За правилом пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Отже, однією із підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі є визнання судом неповжними причини наведені скарником.
В той же час, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
11.          Як на підставу поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та його поновлення представник позивача посилається на рекомендації Ради Суддів України щодо роботи в умовах воєнного стану та наказ Голови Верховного Суду від 04 березня 2022 року, відповідно до якого, запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.  
З даного приводу колегія суддів КАС ВС зазначає, що ведення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.
При оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.
Проте, як вбачається з матеріалів справи, представник позивача лише робить посилання на рекомендації Ради Суддів України щодо роботи в умовах воєнного стану та наказ Голови Верховного Суду від 04 березня 2022 року, але не обгрунтовує вплив такого стану на порушення строку звернення до суду з апеляційною скаргою.
Колегія суддів КАС ВС дійшла висновку, що оскільки в цьому випадку представником позивача взагалі не наведені причини пропуску строку, тому відсутні і підстави для його поновлення. 
Крім того Верховний Суд зазначає, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.
12.          Відповідно до частини 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
Таким чином, оскільки при ухваленні судового рішення суд апеляційної інстанції порушень норм процесуального права не допустив, то колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду
п о с т а н о в и в :
Касаційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2022 року у справі                      № 580/2129/22 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                          Стрелець Т.Г.
Судді                                                                                                     Стеценко С.Г.
                                                                                                    Тацій Л.В.