ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/789/22                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Балась Т.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  21 грудня 2022 року                                                                                            м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача:                                                                                                                            Кузьмишиної О.М.,
суддів:                                                                                                                                                                     Кобаля М.І., Костюк Л.О.,  
при секретарі судового засідання Кузьмич М.Б.,
за участі:
представника Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження -  
Поліщука В.В.;
представника Офісу Генерального прокурора - Васківнюка С.М.,  
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, Київської обласної прокуратури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, Київської обласної прокуратури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Офіс Генерального прокурора, про визнання протиправними та скасування рішення та наказу,  

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, Київської обласної прокуратури, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, від 25.11.2021 №6дп-21 про притягнення прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення стягнення у вигляді догани;
- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Київської обласної прокуратури №881 к від 09.12.2021, яким до прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у її діях відсутній склад дисциплінарного проступку, а дисциплінарна скарга, висновок члена комісії та рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності не містять відомостей про наявність ознак складу конкретного дисциплінарного проступку в її діях. Позивачем також вказано на порушення строків проведення перевірки дисциплінарної скарги, складення висновку за її результатами та на відсутність повноважень кадрової комісії на момент складення такого висновку. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року  адміністративний позов ОСОБА_2 задоволено повністю.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження, Київською обласною прокуратурою подані апеляційні скарги. 
Скарги апелянти мотивують тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору. Посилаються на існуючу практику Верховного Суду з розгляду подібних правовідносин, яку не враховано судом першої інстанції. 
Ухвалами колегії Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 та 25 листопада 2022 року відкрито провадження за апеляційними скаргами Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, Київської обласної прокуратури, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні. 
В судовому засіданні представники відповідача та третьої особи підтримали апеляційні скарги, надали пояснення щодо предмету спору, у томі числі й додаткові.
Від позивача у справі надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу.
Відповідно до частин першої, третьої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи, аргументи та доводи сторін, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції слід залишити без змін з наступних підстав.
Як встановлено колегією суддів апеляційного суду, ОСОБА_1 з жовтня 2010 року працює в органах прокуратури, а з 15.03.2021 - на посаді прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області відповідно до наказу Київської обласної прокуратури від 12.03.2021  № 181к.
10.06.2021 до кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів (далі - кадрова комісія) надійшла дисциплінарна скарга судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчука О.Л. про вчинення дисциплінарного проступку прокурором ОСОБА_1 .
За результатом автоматизованого розподілу дисциплінарних скарг, скаргу судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчука О.Л. про вчинення дисциплінарного проступку прокурором ОСОБА_1 розподілено члену кадрової комісії ОСОБА_4 , за результатами вивчення якої 16.06.2021 прийнято рішення про відкриття дисциплінарного провадження №07/3/2-386дс-77дп-21.
Окрім цього, за результатом автоматизованого розподілу члену кадрової комісії ОСОБА_4 розподілено дисциплінарну скаргу судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчука О.Л. про вчинення дисциплінарного проступку прокурором ОСОБА_1 , за результатами розгляду якої 12.08.2021 прийнято рішення про відкриття дисциплінарного провадження № 07/3/2-537дс-107дп-21.
Рішенням кадрової комісії від 19.08.2021 № 164дп-21 вказані вище дисциплінарні провадження об`єднано у одне, якому присвоєно № 07/3/2-386дс-77дп-21, та визначено члена кадрової комісії ОСОБА_4 відповідальним за проведення перевірки, за результатами якої складено висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора.
Надалі дисциплінарне провадження № 07/3/2- 386дс-77дп-21 передано до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження в порядку абзацу 2 підпункту 8 пункту 22 розділу II  Закону України від 19.09.2019 № 113-ІХ, автоматизованою системою дисциплінарне провадження стосовно прокурора ОСОБА_1 розподілено голові органу ОСОБА_4 та присвоєно № 07/3/2-624дс-149дп-21.
Дослідивши матеріали перевірки та вивчивши висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора, Відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження встановлено, що 29.05.2020 Васильківським міськрайонним судом Київської області отримано обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 12020110140000665 та призначено підготовче судове засідання.
Прокурора ОСОБА_1 повідомлено про місце, день і час підготовчого судового засідання на 23.03.2021 особисто під розписку.
Разом з цим, у призначений час прокурор в підготовче судове засідання не прибула, про причини своєї неявки суду не повідомила, будь-яких доказів щодо поважності причин або неможливості прибуття в судове засідання прокурор суду не надала, а тому суд вважає, що причини неприбуття прокурора є неповажними. Тому зазначене судове засідання відкладено, що, за твердженням скаржника, суттєво впливає на строки його проведення та, як наслідок, значно подовжило передбачений  ст. 318 КПК України розумний строк судового розгляду.
З аналогічних підстав скаржник направив дисциплінарну скаргу про неявку прокурора ОСОБА_1 без поважних причин у судове засідання, призначене на 30.06.2021, у кримінальному провадженні № 12020110140001469.
За таких обставин скаржник дійшов висновку про необхідність порушення питання про відповідальність прокурора, який не прибув у судові засідання, та вважає, що у діях прокурора ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 1 ч. 1  ст. 43 Закону України «Про прокуратуру».
Прокурор ОСОБА_1 пояснила, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 12020110140000665 скеровано до Васильківського міськрайонного суду прокурором Васильківського відділу Обухівської місцевої прокуратури Київської області Бондарем Д.В., який відповідно до розподілу обов`язків мав повноваження на здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальних провадженнях про діяння, вчинені неповнолітніми, а також про злочини, вчинені стосовно дітей та у сфері охорони дитинства.
Прокурор ОСОБА_1 19.11.2020 брала участь у судовому засіданні у вказаному кримінальному провадженні у зв`язку з перебуванням прокурора Бондаря Д.В. у щорічній відпустці. Після вказаного засідання матеріали кримінального провадження з наглядовим провадженням повернуто прокурору Бондарю Д.В. Наступне судове засідання призначено на 23.02.2021, про що її повідомлено. Однак вказане судове засідання не відбулося у зв`язку з клопотанням захисника Вовчука В.М. про перенесення судового засідання на іншу дату. Про це складено довідку, в якій визначено дату проведення наступного судового засідання та повідомлено ОСОБА_1 про те, що судовий розгляд кримінального провадження призначено на 23.03.2021 о 12 год. 00 хв.
Про вказану дату та час прокурор ОСОБА_1 повідомила прокурора Бондаря Д.В. У свій робочий блокнот запис про судовий розгляд кримінального провадження не внесла. Матеріали кримінального провадження їй не надавалися, жодного акту про прийом-передачу матеріалів не складалося. Окрім цього позивач вважає, що у неї не було повноважень для участі у вказаному судовому засіданні, оскільки відповідним наказом від 16.04.2020 повноваження ювенального прокурора з неї знято.
Повідомлення про причини неприбуття на судове засідання до Васильківського міськрайонного суду Київської області прокурор ОСОБА_1 не направляла.
Згодом їй стало відомо, що у зв`язку із реформуванням органів прокурати з 15.03.2021 Бондаря Д.В. позбавлено повноважень. При цьому, матеріали вказаного кримінального провадження передано рапортом прийому передачі лише в травні 2021 року іншому ювенальному прокурору. 
Щодо неприбуття в судове засідання, призначене на 30.06.2021 у кримінальному провадженні № 12020110140001469, прокурор ОСОБА_1 повідомила, що відповідно до наказу керівника Київської обласної прокуратури від 09.06.2021 № 458вк з 25.06.2021 до 10.07.2021 вона перебувала у щорічній відпустці, нею підготовлено рапорт про передачу кримінальних проваджень для підтримання публічного обвинувачення на вказаний період. Про причину неявки іншого працівника, якому доручено підтримання обвинувачення у вказаному кримінальному провадженні, їй невідомо.
Відповідно до листа керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області Гладія Є.В. до групи прокурорів у кримінальному провадженні № 12020110140000665 входив ряд прокурорів Васильківського відділу Києво- Святошинської місцевої прокуратури. Також вказано, що відповідно до положень  ст. 131-1 Конституції України  та  ст. 2 Закону України «Про прокуратуру»  на прокурора ОСОБА_1 станом на 23.03.2021, покладено функцію, зокрема, підтримання публічного обвинувачення.
Окрім цього, прокурор ОСОБА_1 не повідомляла та не інформувала керівництво Обухівської окружної прокуратури Київської області про неможливість прибуття в судове засідання, призначене на 23.03.2021.
З вищевикладеного відповідний орган дійшов до висновку про те, що внаслідок  бездіяльності прокурора ОСОБА_1 та неприбуття у судове засідання 23.03.2021 без поважних причин допущено порушення п. 3 розділу IV п.п. 2, 4, 5 розділу V Порядку №51, ст.ст.  314,  318,  324 КПК України, що свідчить про вчинення дисциплінарного проступку, відповідальність за який передбачена пунктом 1 частини першої  статті 43 Закону України «Про прокуратуру»  та наявність підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності.
Водночас, позивач відповідно до наказу керівника Київської обласної прокуратури від 09.06.2021 № 458вк з 25.06.2021 по 10.07.2021 перебувала у відпустці, тому не могла з об`єктивних причин взяти участь у судовому засіданні, при цьому, на період її відпустки матеріали кримінального провадження № 12020110140001469 передано іншому прокурору.
За результатами вищезазначеного дисциплінарного провадження відповідно до наказу Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 25.11.2021 №6дп-21 прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_1   притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
На підставі рішення Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 25.11.2021 №6дп-2125, наказом керівника Київської обласної прокуратури від 09.12.2021 № 881к за неналежне виконання службових обов`язків до прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани відповідно до пункту 1 частини першої  статті 43 Закону України «Про прокуратуру».
Такі обставини зумовили звернення позивача до суду з цим позовом, за результатами розгляду якого судом першої інстанції ухвалено рішення від 14 вересня 2022 року.
Переглядаючи рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з того, що правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також система прокуратури України регулюється  Законом України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII  (далі - Закон № 1697-VII).
Статтею 43 вищевказаного  Закону  передбачено підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.
Так, відповідно до ч. 1  ст. 43 Закону № 1697-VII, прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав: 1) невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків; 2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення; 3) розголошення таємниці, що охороняється  законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень; 4) порушення встановленого  законом  порядку подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; 5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; 6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; 7) порушення правил внутрішнього службового розпорядку; 8) втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення; 9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.
У зв`язку із набранням чинності з 25 вересня 2019  року Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19 вересня 2019 року №113-ІХ  до 01 вересня 2021 року зупинено дію положень  Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року, що регламентували роботу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП). Крім того, її голова та члени вважаються звільненими з посади, а їх повноваження - достроково припиненими.
Нормами  статті 44 Закону № 1697-VII  закріплено, що дисциплінарне провадження здійснюється відповідним органом.
Підпунктом 7 пункту 22 розділу ІІ  Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19 вересня 2019 року №113-ІХ  передбачено, що тимчасово, до 01 вересня 2021 року: в Офісі Генерального прокурора, у кожній обласній прокуратурі утворюються відповідні кадрові комісії як органи для забезпечення: проведення атестації прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур відповідно до цього розділу; розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів; здійснення добору на посади прокурорів.
Відповідно до підпункту 8 пункту 22 розділу ІІ  Закону №113-ІХ, Генеральний прокурор визначає: перелік, склад і порядок роботи кадрових комісій Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур; порядок розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та процедуру здійснення дисциплінарного провадження; порядок прийняття кадровою комісією рішення за результатами дисциплінарного провадження і за наявності підстав, передбачених  Законом України "Про прокуратуру", про накладення на прокурора Офісу Генерального прокурора, обласної та окружної прокуратури дисциплінарного стягнення або про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора
Наказом Генерального прокурора від 17 жовтня 2019 року № 233 затверджено Порядок роботи кадрових комісій, згідно з пунктом 2 якого, комісії забезпечують розгляд дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів.
Наказом Генерального прокурора від 04 листопада 2019 року № 266 затверджено Порядок розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, здійснення дисциплінарного провадження та прийняття рішення за результатами дисциплінарного провадження (далі - Порядок № 266).
Згідно з наказом Генерального прокурора від 23 грудня 2019 року № 351 з 02 січня 2020 року розпочав роботу Офіс Генерального прокурора.
У зв`язку з цим, наказом Генерального прокурора від 09 січня 2020 року № 9 створено кадрову комісію з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів.
Відповідно до вказаного наказу, Кадрова комісія забезпечує розгляд дисциплінарних скарг про вчинення дисциплінарних проступків прокурорами Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, обласних (регіональних) прокуратур, окружних (місцевих) прокуратур, військових прокуратур, а також здійснення щодо них дисциплінарного провадження.
Пунктом 1 розділу І Порядку №266 передбачено, що цей Порядок визначає процедуру розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, здійснення дисциплінарного провадження, прийняття рішення за результатами дисциплінарного провадження і за наявності підстав, передбачених  Законом України "Про прокуратуру"  (далі - Закон), про накладення на прокурора Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора), Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, обласної (регіональної), окружної (місцевої), військової прокуратури дисциплінарного стягнення або прийняття рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора.
За визначенням пункту 2 розділу І Порядку №266, дисциплінарне провадження - це процедура розгляду відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, дисциплінарної скарги, у якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.
Прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав, визначених частиною першою статті 43 Закону (пункт 3 розділу І Порядку №266).
Згідно п. 5 розділу І Порядку №266, процедура здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурора визначається  розділом VI Закону  та цим Порядком.
За приписами пунктів 6-7 розділу І Порядку №266, дисциплінарне провадження передбачає:
- відкриття дисциплінарного провадження;
- проведення перевірки дисциплінарної скарги;
- розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та прийняття рішення.
Перевірка даних про наявність підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності здійснюється членом кадрової комісії, що здійснює дисциплінарне провадження (далі - кадрова комісія), у порядку, встановленому Законом.
Відповідно до пункту 8 розділу І Порядку №266, право на звернення до кадрової комісії із дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі факти, які можуть бути підставою для відкриття дисциплінарного провадження. Рекомендований зразок дисциплінарної скарги передбачений у додатку до цього Порядку.
Пунктами 10-12 розділу І Порядку №266 передбачено, що для вирішення питання щодо відкриття дисциплінарного провадження діє автоматизована система розподілу дисциплінарних скарг.
Дисциплінарні скарги реєструються в Офісі Генерального прокурора.
Підрозділ, який забезпечує діяльність кадрової комісії у день надходження до нього дисциплінарної скарги реєструє її та за допомогою автоматизованої системи визначає члена кадрової комісії для вирішення питання щодо відкриття дисциплінарного провадження.
Положеннями п. 13 розділу І Порядку №266 визначено, що рішення про відкриття дисциплінарного провадження або про відмову у його відкритті приймається членом кадрової комісії у строк, який не перевищує п`яти робочих днів з дня розподілу дисциплінарної скарги члену кадрової комісії. Таке рішення не пізніше трьох робочих днів з дня його прийняття надсилається прокурору, стосовно якого воно прийнято, а також особі, яка подала дисциплінарну скаргу, електронними засобами зв`язку або поштою. До рішення про відкриття дисциплінарного провадження, яке направляється прокурору, додається копія дисциплінарної скарги.
За приписами пункту 16 розділу І Порядку №226, після відкриття дисциплінарного провадження член кадрової комісії проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена кадрової комісії за результатами перевірки.
Під час здійснення перевірки дисциплінарної скарги член кадрової комісії має право ознайомлюватися з документами, що стосуються предмета перевірки, отримувати їх копії, опитувати прокурорів та інших осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадян, громадських об`єднань необхідну для проведення перевірки інформацію (п. 1 розділу ІІІ Порядку №266).
Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Порядку №266 проведення перевірки дисциплінарної скарги та відомостей про наявність підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності проводиться у строк, який не перевищує тридцяти робочих днів із дня прийняття рішення про відкриття дисциплінарного провадження, а у випадку повторного розподілу дисциплінарного провадження - із дня такого розподілу. У разі неможливості завершення перевірки протягом цього строку він може бути продовжений не більш ніж на п`ятнадцять робочих днів головою кадрової комісії або членом кадрової комісії, який виконує його обов`язки, а також кадровою комісією, якщо таку перевірку проводить голова кадрової комісії або член кадрової комісії, який виконує його обов`язки.
За результатами перевірки член кадрової комісії готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора (відсутність чи наявність підстав для звільнення прокурора з адміністративної посади відповідно до     пункту 3     частини першої  статті 41 Закону України «Про прокуратуру»  у випадку розгляду звернень щодо неналежного виконання прокурором, який обіймає адміністративну посаду, посадових обов`язків, встановлених для відповідної адміністративної посади) та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член кадрової комісії встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена кадрової комісії щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення.
Згідно з пунктами 6, 7 розділу ІІІ Порядку №266 розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні кадрової комісії. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а в разі необхідності також інші особи. Повідомлення про дату, час та місце проведення засідання кадрової комісії, на якому відбудеться розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора, оприлюднюється не пізніше як за п`ять робочих днів до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора та надсилається запрошеним особам електронними засобами зв`язку або поштою рекомендованим листом із повідомленням про вручення. Прокурор вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце проведення засідання кадрової комісії з моменту оприлюднення відповідного оголошення на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).
Вимогами пунктів 15, 16, 17, 19 та 20 розділу ІІІ Порядку №266 після розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора, за результатами дисциплінарного провадження кадрова комісія приймає одне з таких рішень:
- про накладення дисциплінарного стягнення;
- про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора;
- про закриття дисциплінарного провадження.
При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення, а також інші обставини, що мають значення для прийняття рішення.
Рішення у дисциплінарному провадженні повинно бути прийнято комісією у строк, що не перевищує тридцяти робочих днів з дня початку розгляду комісією висновку члена кадрової комісії.
Відповідно до пункту 21 розділу ІІІ Порядку №266 рішення про накладення на прокурора дисциплінарного стягнення або рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора може бути прийняте не пізніше ніж через один рік із дня вчинення прокурором проступку без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування прокурора у відпустці.
Пунктом 24 розділу ІІІ Порядку №266 передбачено, що рішення кадрової комісії викладається у письмовій формі, підписується головою, секретарем та іншими членами кадрової комісії, які брали участь у розгляді висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, і оголошується на засіданні кадрової комісії. У разі відмови члена кадрової комісії підписати рішення або протокол у такому рішенні робиться відповідна відмітка. Рішення у дисциплінарному провадженні має містити:
1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду прокурора, який притягується до дисциплінарної відповідальності;
2) обставини, встановлені під час здійснення провадження;
3) мотиви, з яких кадрова комісія ухвалила рішення;
4) суть рішення за наслідками розгляду із зазначенням виду дисциплінарного стягнення в разі його накладення;
5) порядок і строк оскарження рішення.
6) висновок про наявність чи відсутність підстав для звільнення прокурора з адміністративної посади відповідно до     пункту 3     частини першої  статті 41 Закону України «Про прокуратуру»  - для прокурора, який обіймає адміністративну посаду.
Згідно з п. 1 ч. 1  ст. 49 Закону №1697-VII, на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення, зокрема, догана.
Як правильно зазначив суд першої інстанції, відповідно до вимог пункту 3 розділу IV Порядку організації діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні, затвердженого наказом Генерального прокурора від 28.03.2019 №51, прокурор у кримінальному провадженні, здійснюючи процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, відповідно до вимог законодавства забезпечує виконання завдань кримінального провадження з дотриманням його загальних засад.
Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку організації діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні, затвердженого наказом Генерального прокурора від 28.03.2019 №51 діяльність прокурорів у судовому провадженні відповідно до компетенції організовують керівники прокуратур усіх рівнів, їх перші заступники та заступники, керівники самостійних структурних підрозділів Генеральної прокуратури України, прокуратур регіонального рівня, їх заступники та підпорядковані прокурори, а також прокурори, яких визначено керівниками групи прокурорів у кримінальному провадженні.
Пунктом 2 розділу V Порядку організації діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні, затвердженого наказом Генерального прокурора від 28.03.2019 №51 визначено, що у судовому провадженні в суді першої інстанції бере участь прокурор у провадженні (група прокурорів).
Відповідно до пункту 5 розділу V Порядку організації діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні, затвердженого наказом Генерального прокурора від 28.03.2019 №51, старші групи прокурорів відповідно до вимог законодавства: організовують участь прокурорів групи в усіх судових засіданнях; особисто беруть участь у судових засіданнях.
За вимогами частин першої та другої  статті 324 Кримінального процесуального кодексу України  якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду.
Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із  законом  уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності. У разі неможливості подальшої участі прокурора в судовому провадженні він замінюється іншим у порядку, передбаченому  статтею 37 цього Кодексу.
Відповідно до вимог  статті 138 Кримінального процесуального кодексу України  поважними причинами неприбуття особи на виклик є: затримання, тримання під вартою або відбування покарання; обмеження свободи пересування внаслідок дії  закону  або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.
У зв`язку з прийняттям  Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII від 14.10.2014 утворена Києво-Святошинська місцева прокуратура Київської області діяла у системі прокуратури України на правах місцевої прокуратури (без статусу юридичної особи публічного права) та підпорядковувалася прокуратурі Київської області, яка діяла як регіональна прокуратура із статусом юридичної особи публічного права.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» №113-IX від 19.09.2019, який набрав чинності 25.09.2019, запроваджено реформування системи органів прокуратури та передбачено створення замість регіональних прокуратур обласних прокуратур, а замість місцевих прокуратур - окружних прокуратур.
Згідно з частинами першою та другою  статті 12 Закону України «Про прокуратуру»  (в редакції  Закону №113-IX від 19.09.2019) у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.
Окружну прокуратуру очолює керівник окружної прокуратури, який має першого заступника та не більше двох заступників.
Частиною другою  статті 15 Закону України «Про прокуратуру»  передбачено, що прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі.
Пунктом 3 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX від 19.09.2019 установлено, що до дня початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур їх повноваження здійснюють відповідно Генеральна прокуратура України, регіональні прокуратури, місцеві прокуратури.
Наказом Генерального прокурора №39 від 17.02.2021 «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур» затверджено перелік і територіальну юрисдикцію окружних прокуратур, зокрема Обухівську окружну прокуратуру (з місцем розташування у Обухові), територіальна юрисдикція якої поширюється на Обухівський район.
Наказом Генерального прокурора №40 від 17.02.2021 «Про день початку роботи окружних прокуратур» днем початку роботи окружних прокуратур визначено 15 березня 2021 року.
Наказом Генерального прокурора №2ш від 17.02.2021 у зв`язку з утворенням з 15.03.2021 окружних прокуратур і припиненням діяльності шляхом реорганізації місцевих прокуратур внесено зміни до структур і штатних розписів обласних прокуратур. Зокрема у структурі та штатному розписі Київської обласної прокуратури виключено Києво-Святошинську місцеву прокуратуру Київської області та встановлено Обухівську окружну прокуратуру.
Відтак у зв`язку зі змінами у системі органів прокуратури з 15.03.2021 Києво-Святошинська місцева прокуратура припинила свою діяльність, відповідно втратила свої повноваження та компетенцію щодо підтримання державного обвинувачення/здійснення процесуального представництва, у тому числі у кримінальному провадженні № 12020110140000665, а з огляду на оновлену територіальну юрисдикцію окружних прокуратур повноваження по представництву інтересів держави, зокрема у відповідному кримінальному провадженні, перейшли до Обухівської окружної прокуратури Київської області.
Положеннями  статті 37 Кримінального процесуального кодексу України  передбачено, що прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.
Прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення. Здійснення повноважень прокурора в цьому самому кримінальному провадженні іншим прокурором можливе лише у випадках, передбачених частинами четвертою та п`ятою статті 36, частиною третьою статті 313, частиною другою статті 341 цього Кодексу та частиною третьою цієї статті.
Якщо прокурор, який у відповідному кримінальному провадженні здійснює повноваження прокурора, не може їх здійснювати через задоволення заяви про його відвід, тяжку хворобу, звільнення з органу прокуратури або з іншої поважної причини, що унеможливлює його участь у кримінальному провадженні, повноваження прокурора покладаються на іншого прокурора керівником відповідного органу прокуратури. У виняткових випадках повноваження прокурора можуть бути покладені керівником органу прокуратури на іншого прокурора цього органу прокуратури через неефективне здійснення прокурором нагляду за дотриманням законів під час проведення досудового розслідування.
Отже, рішення керівника органу прокуратури про призначення прокурора (групи прокурорів) є правовою підставою для виникнення у прокурора повноважень у кримінальному провадженні  з його початку до завершення.
Відтак, за відсутності відповідного рішення керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області станом на 23.03.2021 про призначення позивача у якості члена групи прокурорів у кримінальному провадженні № 12020110140000665, остання була позбавлена повноважень у відповідному кримінальному провадженні.
Наведений висновок суду підтверджується листом Обухівської окружної прокуратури від 09.09.2022 № 56-6430вих-22, згідно з яким здійснення повноважень прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області у кримінальних провадженнях, у тому числі підтримання публічного обвинувачення в суді, з 15.03.2021 здійснюється на підставі постанови керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області.
З матеріалів справи вбачається, що у зв`язку зі зміною територіальної юрисдикції окружних прокуратур Київської області керівником Обухівської окружної прокуратури Київської області прийнято постанову про зміну групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у кримінальному провадженні від 18.05.2021, якою, змінено групу прокурорів у вказаному кримінальному провадженні та Старшим прокурором групи призначено прокурора Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області Гайдука М.В.
Таким чином, враховуючи обставини відсутності у ОСОБА_1 повноважень прокурора у кримінальному провадженні № 12020110140000665, зважаючи на відсутність відповідного рішення керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області про включення позивача до групи прокурорів у вказаному кримінальному провадженні, правові підстави участі позивача у судовому засіданні 23.03.2021, а також вчинення дій у кримінальному провадженні №12020110140000665 були відсутні, з урахуванням чого висновок Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження про неповажність причин неприбуття позивача 23.03.2021 у судове засідання, є безпідставним.
Стосовно строків дотримання строків дисциплінарного провадження, то за приписами п. 6 розд. І Порядку № 266, дисциплінарне провадження передбачає: відкриття дисциплінарного провадження; проведення перевірки дисциплінарної скарги; розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та прийняття рішення.
Пунктом 2 розд. III Порядку № 266 встановлено, що проведення перевірки дисциплінарної скарги та відомостей про наявність підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності проводиться у строк, який не перевищує тридцяти робочих днів із дня прийняття рішення про відкриття дисциплінарного провадження, а у випадку повторного розподілу дисциплінарного провадження - із дня такого розподілу. У разі неможливості завершення перевірки протягом цього строку він може бути продовжений не більш ніж на п`ятнадцять робочих днів головою кадрової комісії або членом кадрової комісії, який виконує його обов`язки, а також кадровою комісією, якщо таку перевірку проводить голова кадрової комісії або член кадрової комісії, який виконує його обов`язки.
До кадрової комісії дисциплінарна скарга судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л. про вчинення прокурором ОСОБА_1  дисциплінарного проступку надійшла 10.06.2021.
Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних скарг для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження дисциплінарна скарга розподілена члену кадрової комісії 10.06.2021.
Головою кадрової комісії ОСОБА_6 08.07.2021 строк перевірки у дисциплінарному провадженні продовжено до 19.08.2021.
Водночас, висновок про наявність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора ОСОБА_1 складено за результатами перевірки, членом кадрової комісії лише 10.09.2021. При цьому, висновок розглянуто та прийнято рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення 25.11.2021.
Отже, дисциплінарне провадження стосовно позивача здійснено кадровою комісією поза межами строків, встановлених Порядком № 266, відтак, доводи позивача про порушення строків проведення перевірки є обґрунтованими.
Щодо тверджень позивача про те, що висновок кадрової комісії про наявність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора ОСОБА_1 складено членом кадрової комісії за відсутності у нього таких повноважень, судова колегія зазначає таке.
У зв`язку із набранням чинності з 25.09.2019  Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" від 19.09.2019 №113-ІХ  до 01.09.2021 зупинено дію положень  Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, що регламентували роботу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі - КДКП). Крім того, її голова та члени вважаються звільненими з посади, а їх повноваження - достроково припиненими.
Підпунктом 7 пункту 22 розділу ІІ  Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019  у №113-ІХ передбачено, що тимчасово, до 01.09.2021: в Офісі Генерального прокурора, у кожній обласній прокуратурі утворюються відповідні кадрові комісії як органи для забезпечення: проведення атестації прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур відповідно до цього розділу; розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів; здійснення добору на посади прокурорів.
Тобто, утворена Генеральним прокурором кадрова комісія як тимчасовий орган для забезпечення розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів припинила свою діяльність 01.09.2021.
Однак, членом кадрової комісії 10.09.2021 складено висновок про наявність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора ОСОБА_1 , тобто за відсутності у останнього передбачених  Законом  повноважень на забезпечення розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів.
Посилання Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження на те, що Генеральний прокурор після 01.09.2021 не приймав рішення про припинення повноважень членів кадрової комісії, а кадрова комісія відповідно до рішення від 26.10.2021 №16зп розпочала свою діяльність лише 03.11.2021 не спростовують  таких висновків.
Підсумовуючи викладене, рішення Відповідного органу прийнято з порушенням вимог чинного законодавства України, про що суд першої інстанції зробив правильний висновок. 
Відповідно до частини другої  статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно зі  статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Частиною другою  статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України  передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені  Конституцією  та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед  законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Доводи апеляційних скарг, які є ідентичними, висновків суду першої інстанції не спростовують, а наведені правові позиції Верховного Суду не є релевантними до даної справи.
Відповідно до  статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.    
Виходячи з викладеного, судова колегія не вбачає підстав для зміни або скасування рішення суду першої інстанції від 14 вересня 2022 року та залишає його без змін. 
Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, Київської обласної прокуратури залишити без задоволення, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року у справі №640/789/22 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя - доповідач                                                                                                                                                О.М. Кузьмишина

Судді                                                                                       М.І. Кобаль                                                                                                                                                                                                                     

                                                                                                   Л.О. Костюк