ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2023 року          м.Дніпро         Справа №  904/3148/22
Центральний  апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Березкіної О.В.  - доповідача              
суддів: Антоніка С.Г., Іванова О.Г.
розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду апеляційну скаргу   керівника Кропивницької окружної прокуратури 
на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2022 року про повернення позовної заяви у справі №904/3148/22 
за позовом керівника Кропивницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області)
до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат"
про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення водного об`єкту скидом недостатньо очищених зворотних вод у сумі 94 497, 23 грн.
                                                      ВСТАНОВИВ:

Позивач - Керівник Кропівницької окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу з позовом до Державного підприємства «Східний гірничо  збагачувальний комбінат»   про стягнення 95  497,23 грн. збитків, заподіяних внаслідок порушення законодавства  про охорону та раціональне використання водних ресурсів.
 Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2022 року у справі №904/3148/22 позовну заяву та додані до неї документи повернуто керівнику Кропивницької окружної прокуратури без розгляду.
       Не погодившись із вказаною ухвалою суду, керівник Кропивницької окружної прокуратури звернувся з  апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2022 року у справі № 904/3148/22 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування своєї скарги апелянт посилається на те, що  судом першої інстанції  ухвала господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2022 у справі № 904/3148/22 постановлена з порушенням норм процесуального та матеріального права, з порушенням вимог статей 162,164, 174 ГПК України та без урахування положень ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», а зазначені в ухвалі висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи. 
Зокрема, апелянт  вважає, що   суд першої інстанції у даній справі безпідставно послався на заборону на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній,  оскільки Державна екологічна інспекція не є  державною компанією,  а є центральним органом виконавчої влади, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а тому у прокурора були  підстави  для здійснення  дій представницького характеру у зв`язку з бездіяльністю даного органу.
Апелянт зазначає, що суд першої інстанції необґрунтовано вказав, що прокурор не надав жодних доказів попереднього звернення до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу з приводу виявленого порушення і, відповідно, не довів бездіяльність цього органу, оскільки Кропивницькою окружною прокуратурою на адресу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська Кіровоградська області) направлено лист від 04.07.2022 №12.51-78-4723вих-22, у якому з посиланням на фактичні обставини й положення законодавства проінформовано позивача про наявні порушення інтересів держави.
Однак, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), всупереч покладених на неї законодавством повноважень, у передбаченому законом порядку належних, своєчасних та ефективних заходів, спрямованих на захист та відновлення порушених інтересів держави, не вживала, а тільки обмежилась направленням відповідачу відповідних претензій від 02.02.2022 №3.2/52-ПР, №3.2/53-ПР, та листів до органу прокуратури від 26.07.2022 №3-3663-32 і від 16.06.2022 №3 2719-62 з матеріалами перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що в свою чергу свідчить про бездіяльність даного органу.
Всі  ці обставини, на думку апелянта,  свідчать про відсутність підстав для повернення позовної заяви без розгляду, а є підставами для скасування  ухвали суду  та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
      Частинами 1,2 статті 271 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до пункту 4 статті 262 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про відкриття апеляційного провадження зазначається строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу та вирішується питання про витребування матеріалів справи. Якщо разом з апеляційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття апеляційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше (ч. 5 ст. 252 ГПК України).
Відповідно до ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. 
 Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 24.10.2022 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою керівника Кропивницької окружної прокуратури на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2022 року у справі №904/3148/22 в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Заслухавши доповідь судді-доповідача,  дослідивши матеріали справи, перевіривши відповідність оскаржуваної ухвали нормам діючого законодавства, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Звертаючись до  відповідача  із позовом про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу внаслідок  забруднення водного об`єкту  скидом недостатньо очищених зворотних вод у сумі 95497,23грн., прокурор посилався на те, що   звернення керівника Кропивницької окружної прокуратури до суду із позовною заявою на захист інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу обґрунтовано бездіяльністю  даного органу.
Повертаючи позовну заяву Керівника Кропивницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), господарський суд першої інстанції виходив з того, що позивачем подано позовну заяву в інтересах державної компанії в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, прокурором в порушення вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру» не вжито заходів та не надано доказів попереднього звернення до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу з приводу виявленого порушення та, відповідно, не доведено бездіяльність цього органу
          Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком  суду першої інстанції з наступних підстав. 
 Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.
  Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII “Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)”, який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для
представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).
Системне тлумачення положень статті 53 ГПК України і частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах, 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
   Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Як вбачається з матеріалів справи, звернення керівника Кропивницької окружної прокуратури до суду із позовною заявою на захист інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу обґрунтовано бездіяльністю даного органу у виконанні  своїх функцій.
Пунктом «а» ч. 1 ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Так, до повноважень вказаного органу відноситься організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів.
Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.09.2020 № 802 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції» створено Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).
Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Кіровоградської області.
Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі - Положення), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Згідно п. 7 Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань (п.п. 2, 4 Положення): здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо: наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин; ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів; дотримання регламентів скидання промислових забруднених стічних чи шахтних, кар`єрних, рудникових вод з накопичувачів, норм і правил експлуатації технологічних водойм (ставки-охолоджувачі теплових і атомних станцій, рибоводні ставки, ставки-відстійники та інші) (п. «в» п.п. 2 п. 4 Положення); пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (п.п. 8 п. 4 Положення).
Пунктами 3, 8, 9 Положення передбачено, що Інспекція має право проводити перевірки, складати акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю), складати протоколи про адміністративні правопорушення, надавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства, розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства, виступати позивачем та відповідачем в судах.
Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), як територіальний орган Держекоінспекції, відповідно до Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 №230, уповноважена здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог природоохоронного законодавства, розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, вживати заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. 
Отже, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, та належним позивачем у вказаній справі.
Як вбачається з матеріалів справи, за наслідками проведеної  перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України Інгульською шахтою Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", Державна екологічна інспекція Придніпровського округу здійснила розрахунок розміру відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок  наднормативного скиду забруднюючих  речовин у річку Інгул та  направила відповідачу  претензію  від 02.02.2022 №3.2/52-ПР, №3.2/53-ПР.
У подальшому, внаслідок  не  отримання відповіді  на претензію,   Державна екологічна інспекція Придніпровського округу  звернулась до  Кіровоградської  обласної прокуратури  з листом  від 16.06.2022 року № 3-2719-62 про вжиття  заходів щодо здійснення можливих представницьких  повноважень в межах ст. 23 Закону України « Про прокуратуру» та ст. 53 ГПК України.
Листом   від 29.06.2022 року  Кіровоградська  обласна прокуратура  доручила  Керівнику Кропивницької окружної прокуратури здійснити розгляд та вжити  необхідних заходів, у тому числі представницького характеру на захист інтересів держави.
            У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Кропивницькою окружною прокуратурою на адресу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська Кіровоградська області) направлено лист від 04.07.2022 №12.51-78-4723вих-22, у якому з посиланням на фактичні обставини й положення законодавства проінформовано позивача про наявні порушення інтересів держави.
Однак, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), всупереч покладених на неї законодавством повноважень, у передбаченому законом порядку належних, своєчасних та ефективних заходів, спрямованих на захист та відновлення порушених інтересів держави, не вживала, а тільки обмежилась направленням відповідачу відповідних претензій від 02.02.2022 №3.2/52-ПР, №3.2/53-ПР, та листів до органу прокуратури від 26.07.2022 №3-3663-32 і від 16.06.2022 №3 2719-62 з матеріалами перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, що в свою чергу свідчить те, що позивач не мав наміру самостійно захищати порушені інтереси держави.
15.08.2022 року  Кропивницька окружна прокуратура повідомила Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про  представництво інтересів держави шляхом заявлення позову  в інтересах  органу, уповноваженого  державою здійснювати  відповідні функції у спірних правовідносинах - Державної екологічної інспекції Придніпровського округу  про стягнення  збитків з відповідача, та 14.09.2022 року  звернулась до суду із позовною заявою.
Таким чином,  сам факт не звернення до суду Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження, а захист інтересів держави у спірних правовідносинах здійснювався нею неефективно без вжиття всіх можливих заходів та використання повного кола повноважень, визначених законом, а вжиті заходи не були спрямовані на реальний захист порушених інтересів держави, у зв`язку із чим у прокурора були наявні  обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави, що узгоджується з вимогами постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.
За висновком Великої Палати Верховного Суду, який викладено у пункті 79 постанови від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Як встановлено з матеріалів справи, прокурором була надана можливість уповноваженому органу відреагувати на порушення інтересів держави щодо відшкодування збитків, завданих державі, зокрема шляхом самостійного вчинення дій для відновлення порушених прав та інтересів держави, однак жодних дій, направлених на звернення до суду, вжито не було.
Більш того,  Державна екологічна інспекція  фактично самостійно звернулась до прокуратури із  листом щодо здійснення   представництва інтересів держави, що також  свідчить про нездійснення  даним органом     покладених на нього  обов`язків.
Таким чином, прокурор при зверненні з даним позовом з дотриманням норм ст. 53 Господарського процесуального кодексу України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначив уповноважений орган державної влади та належним чином обґрунтував необхідність захисту інтересів держави у спірних правовідносинах внаслідок у тому числі бездіяльності позивача.
При цьому, колегія   суддів вважає помилковим посилання  суду на те, що не допускається  здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі  державних компаній, оскільки Державна екологічна інспекція не є державною компанією, а  є  центральним органом виконавчої влади, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
          Таким чином, оскільки керівником Кропивницької окружної прокуратури  дотримана процедура, яка  повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом,  то у суду першої інстанції були  відсутні підстави  для залишення позовної заяви без розгляду.
Відповідно до статті 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право  скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 3 ст. 271 ГПК України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.275-282 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

          Апеляційну скаргу керівника Кропивницької окружної прокуратури – задовольнити.
          Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 27.09.2022 року про повернення позовної заяви у справі № 904/3148/22 – скасувати і передати  справу для продовження розгляду  до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду  протягом  двадцяти  днів  з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя                                                                                                О.В. Березкіна 

Суддя                                                                                                                С.Г.Антонік

Суддя                                                                                                                        О.Г.Іванов