Постанова
Іменем України
 
22 лютого 2023 року
м. Київ
 
справа № 703/1634/21
провадження № 61-8531св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В.,                      Тітова М. Ю.,
 
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
відповідач - Державна служба України з безпеки на транспорті,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення
 
за касаційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 грудня 2021 року у складі судді Биченка І. Я. та постанову Черкаського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року у складі колегії суддів: Нерушак Л. В.,                    Бородійчука В. Г., Василенко Л. І.,                        
 
 ВСТАНОВИВ:
 
1.Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати незаконним та скасувати наказ Державної служби України з безпеки на транспорті (далі - Укртрансбезпека) від 24 лютого 2021 року № 38-Д про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
 
Підставою позовних вимог  ОСОБА_1 зазначив те, що він працює у відповідача старшим державним інспектором державного контролю на автомобільному транспорті.
 
Наказом Укртрансбезпеки від 24 лютого 2021 року до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання ним посадових обов`язків, з яким він ознайомився 26 лютого 2021 року.
 
Проте з підставами притягнення його до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 не погоджується, адже він не міг порушувати пункти 1.2, 2.7, 2.32 посадової інструкції старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду на вантажному транспорті Управління Укртрансбезпеки                 у Черкаській області, оскільки станом на 05 січня 2021 року перебував на посаді старшого державного інспектора відділу державного контролю на мобільному транспорті Департаменту Укртрансбезпеки та керувався посадовою інструкцією старшого державного інспектора відділу державного контролю на автомобільному транспорті Департаменту державного контролю на транспорті. Під час проведення перевірки транспортного засобу «Mercedes Benz» на АДРЕСА_1 він виконав вимоги порядку здійснення контролю на автомобільному транспорті, а використання нагрудної камери хоча є можливим, однак не є обов`язковим.
 
Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 просив позов задовольнити. 
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Смілянський міськрайонний суд Черкаської області рішенням від 29 грудня           2021 року визнав незаконним та скасував наказ Державної служби України                    з безпеки на транспорті від 24 лютого 2021 року № 38-Д про застосування відносно ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Стягнув                      з відповідача на користь держави 908,00 грн судового збору. 
 
Рішення суду першої інстанції мотивоване обґрунтованістю та доведеністю заявлених вимог. Використання аудіо- та відеотехніки під час проведення рейдової перевірки відповідно до пункту 16 Порядку здійснення державного контролю на автомобільному транспорті є правом, а не обов`язком особи, яка проводить перевірку, тому зазначене не може бути підставою для притягнення особи до відповідальності за її невикористання.

 
Короткий зміст рішення апеляційного суду
Черкаський апеляційний суд постановою від 19 квітня 2022 року рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 грудня 2021 року залишив без змін.
 
Постанова апеляційного суду мотивована законністю і обґрунтованістю рішення суду першої інстанції. 
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги, її узагальнені аргументи 
У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду 30 серпня 2022 року, Укртрансбезпека просить скасувати рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 грудня 2021 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року, ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову повністю.
 
Як на підставу касаційного оскарження заявник посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права; не врахування правових висновків, викладених в постановах Верховного Суду від 24 липня 2019 року у справі                      № 359/4316/17, від 30 березня 2020 року у справі № 489/7807/18; відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, а саме: статті 149 КЗпП України із застосуванням пункту 16 Порядку проведення рейдових перевірок (перевірок на дорозі), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2006 року № 1567, та пункту 30 частини четвертої статті 19 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади».
 
Касаційна скарга мотивована тим, що суд при вирішенні спору не застосував пункт 30 частини четвертої статті 19 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» (щодо реалізації доручення голови Укратрасбезпеки                                   від 04 березня 2020 року № 99/03/13-20), внаслідок чого ухвалив незаконне рішення та знівелював зміст застосування дисциплінарного стягнення.
Позивач підтвердив факт невикористання ним нагрудної камери (відеореєстратора) для запису процесу перевірки наявних (необхідних) у водія транспортного засобу документів, мотивуючи погодними умовами та відсутністю на одязі відповідного кріплення, чим допустив порушення правил трудової та виконавчої дисципліни. 
Застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідач дотримав процедуру, що визначена чинним законодавством, проте суди не взяли до уваги фактичні обставини справи. 
12 жовтня 2022 року до Верховного Суду надійшов відзив адвоката                 Холодняка В. М. як представника ОСОБА_1  на касаційну скаргу, який мотивований тим, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій відповідають обставинам справи та вимогам закону. Позивач на час перевірки (05 січня 2021 року) не працював на посаді старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду за безпекою на вантажному транспорті Управління Укртрансбезпеки у Черкаській області, тому його не можна було притягувати до дисциплінарної відповідальності за невиконання посадової інструкції, яка не має відношення до його посади. 
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 13 вересня 2022 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.
 
11 жовтня 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.
 
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 січня 2023 року у зв`язку з відрядженням судді Усика Г. І. до Вищої ради правосуддя справу розподілено колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в складі суддів: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Наказом Укртрансбезпеки від 14 грудня 2015 року № 138-Л ОСОБА_1 призначено з 16 грудня 2015 року на посаду старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті Управління Укртрансбезпеки у Черкаській області.
Наказом Укртрансбезпеки від 01 липня 2016 року № 357 уведені в дію Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників, які не є державними службовцями Державної служби України з безпеки на транспорті (з наступними змінами).
Наказом відповідача від 05 червня 2020 року № 605-к ОСОБА_1 переведено на посаду старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду на вантажному транспорті Управління Укртрансбезпеки у Черкаській області.
У зв`язку зі зміною структури та штатного розпису Укртрансбезпеки наказом від 25 листопада 2020 року № 605-к ОСОБА_1 переведено на посаду старшого державного інспектора відділу державного контролю на автомобільному транспорті Департаменту державного контролю на транспорті.
Наказом № 38-Д від 24 лютого 2021 року ОСОБА_1 оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених пунктами 1.2, 2.7, 2.32 посадової інструкції старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду на вантажному транспорті Управління Укртранбезпеки у Черкаській області, затвердженої головою Державної служби України з безпеки на транспорті 12 червня 2020 року, а саме: недотримання порядку здійснення державного контролю на автомобільному транспорті під час перевірки 05 січня 2021 року транспортного засобу марки «Mercedes Benz», державний номерний знак НОМЕР_1 (власник ТОВ «М+М»).
Підставами для винесення наказу стала службова записка в. о. начальника Управління внутрішньої безпеки Ігоря Кривошеї від 09 лютого 2021 року                        № 13548/6.1/18-21 та пояснення ОСОБА_1 від 16 лютого 2021 року.
Згідно із службовою запискою  в. о. начальника Управління внутрішньої безпеки Кривошеї І., за результатами перевіри правомірності дій ОСОБА_1 під час здійснення ним 05 січня 2021 року заходів державного контролю за додержанням вимог законодавства про автомобільний транспорт щодо ТОВ «М+М», встановлено, що ОСОБА_1 , зупинивши транспортний засіб «Mercedes Benz», державний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого є ТОВ «М+М», що здійснював пасажирські перевезення за маршрутом Канів-Черкаси, не пред`явив водію автобуса службове посвідчення та, проводячи рейдову перевірку, не використав засобів аудіо- та відеотехніки для запису процесу перевірки, чим порушив вимоги посадової інструкції старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду за безпекою на вантажному транспорті Управління Укртрансбезпеки у Черкаській області, затвердженої 08 червня 2020 року, а саме пунктів 1.2, 2.1, 2.7, 2.32, 2.36.
Відповідно до посадової інструкції старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду на вантажному транспорті Управління Укртрансбезпеки у Черкаській області, затвердженої головою Державної служби України з безпеки на транспорті 12 червня 2020 року, старший державний інспектор не є державним службовцем, а основними його завданнями є у т. ч. у випадках, передбачених законом, складання актів перевірок, протоколів про адміністративні правопорушення (пункт 2.7); здійснення габаритно-вагового контролю транспортних засобів на автомобільних дорогах загального користування (пункт 2.19); дотримання правил внутрішнього трудового розпорядку Державної служби України з безпеки на транспорті, трудової та виконавської дисципліни (пункт 2.32).
Пунктами 1.2, 2.7, 2.32 посадової інструкції інспектора відділу державного контролю на автомобільному транспорті Департаменту державного контролю на транспорті, затвердженої головою Державної служби України з безпеки на транспорті 15 жовтня 2020 року, передбачено, що у своїй діяльності інспектор, зокрема, керується Конституцією України, міжнародними договорами України, законами України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами КМУ, положеннями про Державну службу України з безпеки на транспорті, наказами Міністерства інфраструктури України та Укртрансбезпеки, положеннями про територіальні органи Державної служби України з безпеки на транспорті та Положенням про відділ державного контролю за безпекою на транспорті територіального органу Державної служби України з безпеки на транспорті щодо здійснення габаритно-вагового контролю транспортних засобів та участь у роботі робочих груп, комісій тощо, у тому числі міжвідомчих.
05 січня 2021 року під час проведення перевірки транспортного засобу «Mercedes Benz», державний номерний знак НОМЕР_1 , позивач керувався посадовою інструкцією старшого державного інспектора відділу державного контролю на автомобільному транспорті Департаменту державного контролю на транспорті, затвердженою головою Державної служби України з безпеки на транспорті 15 жовтня 2020 року, з якою був ознайомлений 15 жовтня 2020 року.
Свідок ОСОБА_2 пояснила суду, що була присутня при тому, як позивач у січні 2021 року проводив рейдову перевірку транспортного засобу, який здійснює регулярні рейсові перевезення за маршрутом Канів-Черкаси. Водій транспортного засобу «Mercedes Benz», державний номерний знак НОМЕР_1 почав нецензурно лаятися, вихопив у ОСОБА_1 свої документи на маршрут та відразу поїхав. Позивач завершив складання акта без водія. Вказала, що на одязі позивача був нагрудний знак, також була відеокамера, однак працювала вона чи ні, вказати не могла. Зазначила, що на автостанції працює з травня           2020 року, позивач не конфліктний. Зауважила, що ОСОБА_1 пред`являв водію транспортного засобу своє службове посвідчення.
 
2. Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;                  2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. 
 
Верховний Суд, перевіривши правильність застосування судом норм                   права  в  межах   касаційної  скарги,  дійшов  висновку,  що  касаційна  скарга  не підлягає задоволенню з огляду на таке.
 
Мотиви і доводи Верховного Суду та застосовані норми права
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно             і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.
 
Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана.
 
Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.
 
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
 
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
 
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
 
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
 
При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
 
Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності не має значення, чи призвів вчинений ним дисциплінарний проступок до настання реальних негативних наслідків - для накладення дисциплінарного стягнення цілком достатньо фіксації самого факту винного вчиненого працівником порушення трудової дисципліни, а наявність чи відсутність шкідливих наслідків може бути врахована тільки при визначенні тяжкості проступку та виборі виду дисциплінарного стягнення.
 
Суди встановили, що позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання ним посадових обов`язків, передбачених пунктами 1.2, 2.7, 2.32 посадової інструкції старшого державного інспектора відділу державного контролю та нагляду на вантажному транспорті Управління Укртрансбезпеки у Черкаській області, затвердженої головою Державної служби України з безпеки на транспорті 12 червня 2020 року, з підстав, викладених у  службовій записці в. о. начальника Управління внутрішньої безпеки Ігоря Кривошеї від 09 лютого 2021 року № 13548/6.1/18-21.
 
Відповідно до Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників, які не є державними службовцями Державної служби України з безпеки на транспорті (з наступними змінами) Укртрансбезпеці трудова дисципліна ґрунтується на засадах належного і сумлінного виконання працівниками своїх обов`язків, створення необхідних організаційних та економічних умов для високоефективної роботи, свідомого ставлення до неї, застосування методів переконання та заохочення за сумлінну працю. Відповідно до пункту 3.1 розділу ІІІ цих правил основні обов`язки та права працівників Укртрансбезпеки визначаються посадовими інструкціями та положеннями про структурні підрозділи.
 
Встановивши, що позивач 25 листопада 2020 року переведений на посаду старшого державного інспектора відділу державного контролю на автомобільному транспорті відповідача, і під час проведення перевірки транспортного засобу «Mercedes Benz», державний номерний знак НОМЕР_1 (05 січня 2021 року), він керувався посадовою інструкцією, затвердженою головою Державної служби України з безпеки на транспорті 15 жовтня 2020 року, суди дійшли обґрунтованого висновку, що притягнення його до відповідальності  за порушення посадової інструкції, затвердженої головою Державної служби України з безпеки на транспорті 12 червня 2020 року, є порушенням норм трудового законодавства України. 
 
Крім цього, в наказі про застосування дисциплінарного стягнення зазначено про недотримання порядку здійснення державного контролю на автомобільному транспорті, тобто нененалежне виконання посадової інструкції, а саме: недотримання порядку зупинення транспортного засобу.
 
Відповідно до пункту 10 Порядку зупинення транспортного засобу, що здійснює автомобільні перевезення пасажирів та вантажів, посадовими особами Державної служби з безпеки на транспорті та її територіальних органів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2013 року                 № 422 «Деякі питання автомобільних перевезень пасажирів та вантажів» (далі - Порядок № 422) під час звернення до водія посадова особа зобов`язана привітатися, назвати свою посаду і прізвище, пред`явити службове посвідчення, направлення на перевірку та повідомити про причину зупинення транспортного засобу.
 
Суди встановили, що позивач при проведенні перевірки виконав пункт 10 Порядку № 422 та пред`явив службове посвідчення водію транспортного засобу «Mercedes Benz», державний номерний знак  НОМЕР_1 .
 
Відповідно до пункту 16 Порядку здійснення державного контролю на автомобільному транспорті, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2006 року № 1567 в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції  (далі - Порядок № 1567), рейдова перевірка може проводитися однією посадовою особою Укртрансбезпеки. Габаритно-ваговий контроль проводиться двома посадовими особами Укртрансбезпеки або однією посадовою особою Укртрансбезпеки із залученням посадових осіб відповідного підрозділу Національної поліції, Укравтодору, власника (балансоутримувача) пункту габаритно-вагового контролю. Під час проведення рейдової перевірки можливе, зокрема, використання засобів аудіо- та відеотехніки для запису процесу перевірки.   
 
Тобто пунктом 16 Порядку № 167 передбачена можливість використання під час проведення рейдової перевірки засобів аудіо- та відеотехніки для запису процесу  перевірки.
 
Отже, встановивши фактичні обставини справи та застосувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суди дійшли обґрунтованого висновку про недотримання відповідачем норм трудового законодавства України при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності, адже відповідач не довів факту порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни. 
 
Відповідно до частини першої статті 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.
 
Встановивши незначне недотримання позивачем передбаченого законом строку для звернення до суду з цим позовом - два дні, а також визнавши причини недотримання позивачем цього строку поважними, висновки судів про поновлення такого строку є обґрунтованими. 
 
Переоцінка доказів знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції (стаття 400 ЦПК України). Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій.
 
Висновки судів у цій справі не суперечать висновкам Верховного Суду викладеним у постановах зазначених заявником у касаційній скарзі.
 
З огляду на викладене, не заслуговують аргументи касаційної скарги про дотримання відвідачем норм трудового законодавства України при притягнення позивача до відповідальності. 
 
Інші доводи касаційної скарги висновки судів не спростовують зводяться до незгоди з ними та тлумачення норм трудового законодавства України на власний розсуд.
 
Порушень норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення справи, а також обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судового рішення, касаційний суд не встановив.
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
 
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а судових рішень - без змін. 
 
Керуючись статтями 400, 401, 416, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті залишити без задоволення.
 
Рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29 грудня 2021 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 19 квітня 2022 року залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                                А. Ю. Зайцев
 
                                                                                                            Є. В. Коротенко
                                                                                                            
                                                                                                            М. Ю. Тітов