Постанова                                    
Іменем України
 
13 лютого 2023 року
м. Київ
 
справа № 359/3396/20
провадження № 61-8997св22
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,
 
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
відповідач - Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль»,
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на постанову Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року у складі колегії суддів: Таргоній Д. О., Голуб С. А., Ігнатченко Н. В. та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2022 року у складі колегії суддів: Таргоній Д. О., Голуб С. А., Ігнатченко Н. В.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі - ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль») про скасування догани.
Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовував тим, що працює на посаді стрільця відділу воєнізованої охорони служби авіаційної безпеки ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль».
02 квітня 2020 року його ознайомлено з наказом ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» від 27 березня 2020 року № 11-07/1-657/п «Щодо застосування дисциплінарного стягнення», відповідно до якого ним порушено вимоги пунктів 4.1, 4.2 посадової інструкції від 02 квітня 2018 року за № 92-05/1-7 та пунктів 11.5.16, 11.6 Інструкції про порядок охорони повітряних суден та об`єктів у ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» від 10 квітня 2017 року за № 01-07/1-190.
ОСОБА_1 зазначав, що указані в цьому наказі порушення посадової інструкції та Інструкції про порядок охорони повітряних суден та об`єктів у ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» від 10 квітня 2017 року за                     № 01-07/1-190 мають або загальний характер, або передбачають цілий перелік заборон. У наказі про догану не зазначено, що конкретно він не виконав або порушив.
Крім того, до дисциплінарної відповідальності його притягнуто без отримання згоди профспілкового органу, членом якого він є, з порушенням передбаченої законодавством України процедури.
Враховуючи викладене, ОСОБА_1 , посилаючись на статтю 147 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України), просив суд визнати недійсним (скасувати) пункт 1 наказу ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» від 27 березня 2020 року № 11-07/1-657/п «Щодо застосування дисциплінарного стягнення» про оголошення ОСОБА_1 догани».
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 травня 2021 року у складі судді Яковлєвої Л. В. у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» приймаючи наказ від 27 березня 2020 року                                    № 11-07/1-657/п «Щодо застосування дисциплінарного стягнення» про оголошення ОСОБА_1 догани» діяло в межах чинного законодавства України, оскільки актом службової перевірки від 16 березня 2020 року № 95-26-20, за наслідком проведеної службової перевірки яка, крім іншого, включила в себе опрацювання всіх інструкцій, постової відомості за 10 та 11 лютого 2020 року, дані персонального GPS трекера ТМТ - 250 359632101678396 (М-3/2), здійснення прослуховування радіоефіру в період з 12 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. 10 лютого 2020 року та в період з 00 год. 00 хв. до 04 год. 00 хв. 11 лютого 2020 року, перегляду відеозаписів, опитування ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , встановлено факт порушення позивачем вимог пунктів 4.2, 4.3, 4.5 посадової інструкції стрільця відділу воєнізованої охорони служби авіаційної безпеки, підпункту 11.5.16 пункту 11.6 Інструкції про порядок охорони повітряних суден та об`єктів ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», пунктів 4.3, 4.5, 4.6 Інструкції з користування персональним GPS / GMS трекером, у зв`язку з чим вирішено притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.
В свою чергу жодних належних і допустимих доказів на спростування факту порушення зазначених положень інструкцій ОСОБА_1 до суду не подано та не підтверджено посилання щодо безпідставності його притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді догани.
ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» виявлено проступок у діях позивача саме 26 лютого 2020 року, на підставі службової записки начальника відділу воєнізованої охорони служби авіаційної безпеки ОСОБА_7 за № 95-10-50, тому в строк передбачений вимогами статті 148 КЗпП України, застосувало до позивача дисциплінарне стягнення.
Також рішення профспілкового органу, оформлене у виді протоколу № 5 засідання цехової профспілкової організації відділу воєнізованої охорони професійної спілки ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» від 25 грудня 2020 року, не містить жодного обґрунтування щодо підстав притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, наявності чи відсутності в його діях інкримінованих ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» правопорушень та обґрунтованих висновків щодо відмови у застосуванні дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 .
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.
Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 травня 2021 року скасовано.
Ухвалено у справі нове судове рішення.
Позов ОСОБА_1 задоволено.
Визнано незаконним та скасовано пункт 1 наказу ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» від 27 березня 2020 року № 11-07/1-657/п «Щодо застосування дисциплінарного стягнення» про оголошення ОСОБА_1 догани».
Додатковою постановою Київського апеляційного суду від 07 лютого 2022 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задоволено.
Вирішено питання розподілу судових витрат.
Постанови апеляційного суду мотивовано тим, що суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовну, не дав належної оцінки доводам позивача про те, що оспорюваний наказ не відповідає за формою та змістом вимогам трудового законодавства України, оскільки його прийнято без викладення конкретних обставин та фактів порушень трудової дисципліни працівником та із порушенням встановленої законом процедури, а відтак він підлягає скасуванню.
Таким чином, оголошення позивачу догани відбулося з порушенням вимог частини другої статті 252 КЗпП України та частини другої статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», оскільки ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» під час здійснення службової перевірки та застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 згоди у профспілкового органу не отримувало.
Крім того, судом першої інстанції встановлено, що саме 26 лютого 2020 року в діях позивача було виявлено проступок, у зв`язку з цим визначений законом місячний строк для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності закінчився 26 березня 2020 року, а оскаржуваний наказ датований 27 березня 2020 року, тобто поза межами строку застосування дисциплінарного стягнення.
Враховуючи те, що суд апеляційної інстанції скасував рішення суду першої інстанції та прийняв нове судове рішення про задоволення позову між сторонами підлягають розподілу судові витрати, відповідно до вимог статті 141 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).
Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводи
У вересні 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на постанову Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2022 року, в якій заявник просить скасувати оскаржувані постанови суду апеляційної інстанції та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Підставою касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року та додаткової постанови Київського апеляційного суду від 07 лютого 2022 року заявник вказує на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 05 вересня 2019 року у справі № 336/5828/16, від 17 листопада 2021 року у справі № 588/1480/20, від 08 грудня 2021 року у справі № 359/4622/18, від 13 липня 2022 року у справі № 359/9014/19, від 29 серпня 2022 року у справі № 755/7000/19, а також порушення норм процесуального права, оскільки справу розглянуто апеляційним судом за відсутності представника ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання (пункти 1 та 4 частини другої статті 389 ЦПК України, пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України).
Касаційну скаргу мотивовано тим, щосуд апеляційної інстанції належним чином не повідомив ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» про дату, час і місце судового засідання, оскільки матеріали справи не містять доказів отримання судової повістки на 22 вересня 2021 року. Також судову повістку було надіслано на невірну електронну адресу ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», зокрема на «ІНФОРМАЦІЯ_1» замість «ІНФОРМАЦІЯ_2».
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
Ухвалою Верховного Суду від 04 листопада 2022 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її з суду першої інстанції.
У листопаді 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.
 
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу
У листопаді 2022 року до Верховного Суду надійшов відзив ОСОБА_1 , на касаційну скаргу, в якому зазначено, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки не містить обґрунтування неправильного застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права.
Позиція Верховного Суду
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Касаційна скарга ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» підлягає задоволенню.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Частиною третьою статті 368 ЦПК України передбачено, що розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до частин третьої-сьомої статті 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
За змістом частини третьої статті 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку.
29 червня 2021 року ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» звернулося до Київського апеляційного суду (через Бориспільський міськрайонний суд Київської області) із апеляційною скаргою на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 травня 2021 року.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06 травня 2021 року у цій справі (т. 2, а. с. 19).
09 липня 2021 року копію ухвали Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року надіслано ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на електронну адресу «ІНФОРМАЦІЯ_1» (т. 2, а. с. 20).
Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 липня 2021 року справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 22 вересня 2021 року, об 12 год. 00 хв., з повідомленням учасників справи (т. 2, а. с. 22).
02 серпня 2021 року ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» на електронну адресу «ІНФОРМАЦІЯ_1» надіслано судову повістку-повідомлення про розгляд справи 22 вересня 2021 року, об 12 год. 00 хв. (т. 2, а. с. 24).
Однак з апеляційної скарги ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» вбачається, що електронна адреса підприємства «ІНФОРМАЦІЯ_2».
Відповідно до протоколу судового засідання Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року справу розглянуто в судовому засіданні за відсутності представника ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль»                              (т. 2, а. с. 26, 27).
Матеріали справи не містять жодного рекомендованого повідомлення про вручення ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» поштового відправлення з повідомленням про розгляд справи Київським апеляційним судом 22 вересня 2021 року.
Також електронна адреса, на яку направлялися копія ухвали Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року та судова повістка-повідомлення на 22 вересня 2021 року, зазначена невірно, зокрема «ІНФОРМАЦІЯ_1» замість «ІНФОРМАЦІЯ_2».
Згідно з частиною першою статті 11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу.
Таким чином, відсутні підстави вважати, що ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» було належним чином повідомлено про розгляд справи судом апеляційної інстанції.
За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) щодо застосування статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, там, де існують апеляційні або касаційні суди, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (рішення від 17 січня 1970 року у справі «Делькур проти Бельгії», пункт 25 та рішення від 11 жовтня 2001 року у справі «Гофман проти Німеччини», пункт 65).
ЄСПЛ вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (рішення від 08 квітня 2010 року у справі «GUREPKA v. UKRAINE (No. 2)», заява № 38789/04, § 23,).
Також ЄСПЛ зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (рішення від 13 грудня 2011 року у справі «TRUDOV v. RUSSIA», заява № 43330/09, § 25, 27).
Відповідно до пункту 5 частини першої, частини четвертої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції помилково розглянув цю справу за відсутності відповідача ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», яке не було повідомлено належним чином про дату, час і місце судового засідання, що відповідно до пункту 5 частини першої, частини четвертої статті 411 ЦПК України є обов`язковою підставою для скасування рішення суду.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку про те, що постанова Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року прийнята без додержання норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню, що також є підставою для скасування додаткової постанови Київського апеляційного суду від 07 лютого 2022 року.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.
Враховуючи порушення, допущені судом апеляційної інстанції, справу необхідно передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 400, 411, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» задовольнити.
Постанову Київського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року та додаткову постанову Київського апеляційного суду від 07 лютого 2022 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                      С. Ф. Хопта 
       Є. В. Синельников
       В. В. Шипович