Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 	Справа № 991/5643/22	
Доповідач: ОСОБА_2 	Провадження №11-сс/991/116/23	

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А

30 січня 2023 року	місто Київ	

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2 , перевіривши на прийнятність апеляційну скаргу, подану ОСОБА_3 від імені та в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №52016000000000380, на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23 січня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

30.01.2023 Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду отримано апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді від 23.01.2023 про закриття провадження за його скаргою на постанови детективів НАБУ від 27.03.2020 і від 03.12.2020 стосовно зупинення досудового розслідування у кримінальному провадженні №52016000000000380.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями по провадженню №11-сс/991/116/23 справу призначено судді-доповідачу ОСОБА_2 , судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати ухвалу від 23.01.2023 та повернути матеріали за скаргою до Вищого антикорупційного суду для виконання вимог ст. ст. 306, 307 Кримінального процесуального кодексу України /далі - КПК/.
На цій стадії суддя-доповідач, отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, має діяти у порядку, визначеному ч. 1 ст. 422 КПК. Відповідно до зазначеної норми, отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду.
Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у цій справі є «заінтересованими особами» в розумінні ч. 1 ст. 422 КПК, оскільки апеляційне провадження ініційовано від їх імені та в їхніх інтересах.
Однак, у ситуації з апеляційною скаргою, отриманою від ОСОБА_3 , повне та своєчасне виконання судом апеляційної інстанції усіх вимог ч. 1 ст. 422 КПК, на переконання судді-доповідача, є неможливим. Адже, у зв`язку із не зазначенням в її тексті відомостей про адресу проживання (перебування) ОСОБА_4 та ОСОБА_5 або номерів засобів зв`язку з ними чи їх адрес електронної пошти в суду відсутня практична можливість не пізніш як за день до дати судового засідання повідомити згаданих заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду.
У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті сім цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).
Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Згідно з ч. 3 ст. 21 КПК кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим кодексом.
І хоча Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду при розгляді справи №344/15549/17 у своїй постанові від 19.09.2018 р. дійшов висновку, що при оскарженні ухвал слідчих суддів підлягає застосуванню ст. 422 КПК, а ст. 399 КПК в такій ситуації не застосовується, за наведених вище обставин як суддя-доповідач вважаю за неможливе застосування цього висновку Верховного Суду.
Адже перш ніж вносити на розгляд колегії із трьох суддів апеляційну скаргу ОСОБА_3  я, як доповідач, повинен виконати обов`язок, передбачений ч. 3 ст. 21 і ч. 1 ст. 422 КПК, щодо поінформування судом заінтересованих осіб ( ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ) про час, дату і місце апеляційного розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 399 КПК суддя-доповідач, встановивши, що апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції подано без додержання вимог, передбачених статтею 396 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги і встановлюється достатній строк для їх усунення, який не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала апеляційну скаргу. Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху невідкладно надсилається особі, яка подала апеляційну скаргу.
Ураховуючи наведене, для забезпечення ОСОБА_3  практичної можливості скористатися правом на оскарження судового рішення, його апеляційну скаргу на підставі ч. 3 ст. 21 і ч. 1 ст. 399 КПК слід залишити без руху з наданням триденного строку на усунення вищезазначених недоліків.
Разом із тим, наведене на цій стадії не позбавляє суддю-доповідача можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 422 КПК щодо невідкладного витребування з суду першої інстанції відповідних матеріалів судової справи.
Керуючись ст. ст. 7, 8, 9, 21, 22, 24, 396, 399, 422 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23 січня 2023 року залишити без руху.
Для усунення недоліків встановити строк 3 (три) дні з дня постановлення цієї ухвали.
Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі невиконання ухвали суду, його апеляційна скарга буде повернута.
Витребувати з Вищого антикорупційного суду матеріали судової справи за №991/5643/22 (провадження 1-кс/991/5665/22), які містять оскаржувану ухвалу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:        	ОСОБА_2