ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/17067/20                                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Головань О.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  30 березня 2023 року                                                                                          м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                               Оксененка О.М.,
суддів:                                                     Лічевецького І.О.,
                                                          Мельничука В.П.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2022 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В :

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просило: визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівель-відкритих торгів (ідентифікатор закупівель ID UA-2020-04-17-003156-b) за предметом закупівлі ДК 021:2015: 44510000-8 - Знаряддя, оголошення № UA-2020-04-17-003156-b, у частині встановлення порушення позивачем вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону (в редакції від 02.04.2020), а також зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом дотримання принципів публічних закупівель через забезпечення неупередженого розгляду і відхилення тендерних пропозицій у відповідності до вимог статті 13 Закону.
Позов обґрунтовано тим, що аналізуючи тендерну пропозицію учасника, можливо визначити країну виробника за позиціями 19, 22 в аналогії з позиціями 1-18, 20-21, 37-41, 43-44, 46-48, 50, 54, 59, 64, 66-67, 74, де зазначено, що країна походження товарів, виробником яких є ФОП ОСОБА_1, - це Україна. При цьому, у складі тендерної пропозиції учасником ТОВ «Епіцентр К» надано лист від 02.12.2009 № 210-09/8326 та додаток до нього, де виробником товару зазначено ПП «Лев», тобто, пропозиція містить інформацію про виробника товару, що свідчить про необгрунтованість оскаржуваного висновку.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2022 року позовні вимоги - задоволено.
Визнано протиправним та скасовано Висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-04-17-003156-b, затверджений 13.07.2020.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що зобов`язання, установлені у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-04-17-003156-b є належними, оскільки ця процедура проведена з порушенням вимог Закону (в редакції від 02.04.2020), тому у Держаудитслужби немає підстав для визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі за номером UA-2020-04-17-003156-b.
Крім того, апелянт звертає увагу на те, що оскільки метою моніторингу процедур закупівель є запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, тому оскаржуваний висновок є правомірний та такий, що не підлягає скасуванню.
У відзиві на апеляційну скаргу позивачем вказано про те, що зі змісту оскаржуваного висновку не зрозуміло, які саме заходи має здійснити позивач: відхилити тендерні пропозиції чи заходи, передбачені статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі» в редакції, яка діяла станом на момент початку процедури закупівель, а саме - відмінити торги чи визнати їх такими, що не відбулися, що свідчить про неправомірність такого висновку.
Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, згідно з оголошенням про проведення відкритих торгів від 17.04.2020 UA-2020-04-17-003156-b Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» як замовником оголошено процедуру закупівлі ДК 021:2015:44510000-8 - Знаряддя (Металоріжучі інструменти; слюсарні інструменти; лопати, граблі, коси, вила; знаряддя різні; візок з інструментом; ключ динамометричний HYTORC; вальцовки, різці довбальні і т.п).
Однак, за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2020-04-17-003156-b, під час аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ «ІК Техновед», ТОВ «Епіцентр К» за лотом 3 установлено порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону (в редакції від 02.04.2020), оскільки відповідно до підпункту 2.1 пункту 2 технічних вимог за лотом 3 додатку 4 тендерної документації Замовник установив вимогу до учасників торгів про надання документів, необхідних для підтвердження технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі, зокрема, документів, що містять найменування виробника товару, країни походження товару, рік виготовлення та гарантійний термін (строк) зберігання.
Проте, у складі своєї тендерної пропозиції за лотом 3 учасник ТОВ «ІК Техновед» надав технічну пропозицію від 15.05.2020 № 56, у якій за позиціями 19, 22 відсутня інформація про країну походження товару, чим не дотримав вимоги підпункту 2.1 пункту 2 технічних вимог за лотом 3 додатку 4 тендерної документації.
Також, у складі своєї тендерної пропозиції за лотом 3 учасник ТОВ «Епіцентр К» надав технічну пропозицію 16.05.2020 № 4679, у якій за позиціями 5, 13, 22, 76 відсутні найменування виробника товару, чим не дотримав вимоги підпункту 2.1 пункту 2 технічних вимог за лотом 3 додатку 4 тендерної документації.
Однак, на порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону Замовник не відхилив тендерні пропозиції ТОВ «ІК Техновед», ТОВ «Епіцентр К» за лотом 3 як такі, що не відповідають умовам тендерної документації, та допустив їх до аукціону.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, відповідач прийняв спірний висновок, яким зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом дотримання принципів публічних закупівель через забезпечення неупередженого розгляду і відхилення тендерних пропозицій у відповідності до вимог статті 31 Закону та недопущення таких порушень у подальшому і протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи щодо вжиття заходів, направлених на виконання зобов`язань.
Не погоджуючись з вказаним висновком відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки відповідач просить розірвати укладений договір з учасником, щодо якого ним жодних порушень не встановлено, тому такий висновок підлягає скасуванню.
Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад врегульовані спеціальним Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Статтею 3 Закону № 922-VIII передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
У силу вимог статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Системний аналіз вищевикладених приписів надає підстави вважати, що спеціальним законодавством у галузі публічних закупівель регламентовано чітку та послідовну процедуру проведення торгів. Дана процедура, зокрема, передбачає необхідність визначення замовником переліку тендерної документації, що повинна бути подана учасниками торгів, та перевірку тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації.
При цьому, порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано статтею 7-1 Закону України «Про публічну закупівлі», згідно з частиною першою якого моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Частиною другою статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно з приписами статті 5 вказаного Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
У свою чергу, Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим   постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, моніторингу закупівель.
Згідно з пунктом 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Відтак, Держаудитслужба у даному випадку наділена повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель у порядку, визначеному Законом України «Про публічні закупівлі».
За змістом положень частини шостої статті 8 Закону №922-VIII   за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. 
Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Як свідчать матеріали справи, за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2020-04-17-003156-b, під час аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ «ІК Техновед», ТОВ «Епіцентр К» за лотом 3 установлено порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону (в редакції від 02.04.2020).
Так, статтею 30 Закону № 922-VIII  (в редакції від 02.04.2020) визначено виключний перелік випадків, за наявності яких Замовник відхиляє тендерну пропозицію, зокрема за правилами пункту 4 частини першої цієї статті Замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
У свою чергу, підпунктом 2.1 пункту 2 технічних вимог за лотом 3 додатка 4 тендерної документації позивач як Замовник установив вимогу до учасників торгів про надання документів, необхідних для підтвердження технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі, зокрема документів, що містять найменування виробника товару, країни походження товару, рік виготовлення та гарантійний термін (строк) зберігання.
Розділом V Тендерної документації було передбачено, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме: технічні помилки та описки, у тому числі пропущені слова/літери, що не впливають на зміст пропозиції та її відповідність, зокрема вимогам абзацу п`ятого розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» до цієї тендерної документації та відсутність інформації у вигляді, встановленому Замовником та у разі якщо така інформація наявна в інших документах, що містяться у складі тендерної пропозиції, за умови, що Замовник може прийняти рішення про відповідність наявної інформації вимогам цієї тендерної документації.
На підтвердження дотримання вимоги підпункту 2.1 пункту 2 технічних вимог за лотом 3 додатка 4 тендерної документації у складі своєї тендерної пропозиції за лотом 3 учасник ТОВ «ІК Техновед» надав технічну пропозицію від 15.05.2020 № 56, у якій за позиціями 19, 22 немає інформації про країну походження товару, чим не дотримав вимоги підпункту 2.1 пункту 2 технічних вимог за лотом 3 додатка 4 тендерної документації.
З огляду на вказне, аналізуючи технічну пропозицію за лотом 3 ТОВ «ІК Техновед» від 15.05.2020 № 56, вбачається, що виробником товару, який зазначений в позиції 30, є ФОП ОСОБА_1, однак країна походження товару - Росія, а не Україна, як зазначає позивач.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вказаним учасником не дотримано вказаних вимог тендерної документації, і вказаний недолік не є формальною (несуттєвою) помилкою, що пов`язаний з оформленням тендерної пропозиції, оскільки відповідна інформація щодо країни походження відсутня у інших документах.
За таких обставин, підстав для визнання протиправним оскаржуваного висновку в частині технічної документації ТОВ «ІК Техновед» - відсутні.
Щодо тендерної пропозиції учасника ТОВ «Епіцентр К» від 16.05.2020 № 4679, у якій за позиціями 5, 13, 22, 76 немає найменувань виробника товару, чим, на думку відповідача, не дотримано вимоги підпункту 2.1 пункту 2 технічних вимог за лотом 3 додатка 4 тендерної документації, слід вказати таке.
Як наголошує позивач, найменування виробника товару за позиціями 5, 13, 22, 76 можна визначити з інформації, яка є в листі від 02.12.2009 № 210-09/8326 та додатку до нього, що містяться в тендерній пропозиції ТОВ «Епіцентр К».
Однак, зазначений лист не містить інформації про найменування виробника товару, зазначеного в пунктах 5, 13, 22, 76 (Коса № 7 Соболь + Кісся + хомут, Коса № 7 Соболь + Кісся + хомут, Коса «Сайгалюкс» № 8 + Кісся + хомут, Коса № 7 Соболь + Кісся + хомут відповідно) технічної пропозиції ТОВ «Епіцентр К» від 16.05.2020 №4679.
З огляду на вказане вбачається, що ТОВ «Епіцентр К» не дотримано вказаних вимог тендерної документації, і вказаний недолік не є формальною (несуттєвою) помилкою, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції оскільки відповідна інформація щодо країни походження відсутня у інших документах, що свідчить про відсутність підстав для визнання протиправним оскаржуваного висновку в частині технічної документації ТОВ «Епіцентр К».
У той же час, колегія суддів звертає увагу на те, що згідно з протоколом розкриття тендерних пропозицій від 10.06.2020 по лоту 3 переможцем процедури закупівлі визнано саме ТОВ «Інтердеталь», з яким 01.07.2020 укладено договір №798-ДЗЗ-20, тобто, учасник процедури закупівлі, щодо тендерної пропозиції якого відповідачем не встановлено невідповідності вимогам тендерної документації.
У той же час, ні тендерна пропозиція ТОВ «ІК Техновед», ні тендерна пропозиція ТОВ «Епіцентр К», не стала підставою для оголошення таких учасників переможцем процедури закупівлі.
Відтак, допущення таких учасників до процедури закупівлі до жодних негативних наслідків не призвело.
Разом з тим, у оскаржуваному висновку відповідач просить розірвати укладений договір з учасником, щодо якого ним жодних порушень не встановлено, що є очевидно необґрунтованим
З огляду на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.
За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 грудня 2022 року - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя                                                            О.М. Оксененко

Судді                                                                          І.О. Лічевецький

                                                                                            В.П. Мельничук