ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/22849/19                                                           Суддя (судді) першої інстанції: Головань О.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  18 січня 2023 року                                                                                            м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого-судді: Черпіцької Л.Т., суддів: Пилипенко О.Є., Собківа Я.М., за участю секретаря: Висоцького А.М., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від "04" липня 2022 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення № 0010401308 від 12.09.2019. 
В обґрунтування позову зазначено, що відповідач дійшов помилкового висновку про повторне включення податкової накладної №135 від 17.04.2019 до складу податкового кредиту за червень 2019 р., оскільки до нього було включено податкову накладну №190 від 12.04.2019, а не №135 від 17.04.2019.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від "04" липня 2022 р. позов задоволено.
Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції зазначив, що висновок відповідача про повторне включення до податкового кредиту суми ПДВ, яка попередньо була відкоригована позивачем, не може бути визнано обґрунтованим. 
 Також суд першої інстанції зазначив, що у випадку порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, то такі обставини можуть бути предметом окремої камеральної перевірки.
Відповідач, не погоджуючись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та недотримання норм матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.
Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, що позивачем повторно включено до складу податкового кредиту за червень 2019 податкову накладну №135 від 17.04.2019, що призвело до завищення суми від`ємного значення за червень 2019, тому податкове повідомлення-рішення № 0010401308 від 12.09.2019 прийнято обґрунтовано.
Позивач відзив на апеляційну скаргу не подав.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку, як платник податків у Головному управлінні ДПС у м. Києві; ДПІ у Печерському районі.
У порядку ст. 76 Податкового кодексу України Головним управлінням ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ФОП ОСОБА_1 за червень 2019 р., про що складено акт перевірки від 21.08.2019 за №2532/26-15-13-08-17/ НОМЕР_1 .
Згідно з висновками акту перевірки встановлено завищення суми від`ємного значення, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного періоду, на суму 160 грн., що є порушенням п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Мінфіну від 28.01.2016 р. №21, а саме:
- згідно з Додатком 5 до податкової декларації по ПДВ за червень 2019 р. від 16.07.2019 №9154592101 до податкового кредиту включено операції за квітень 2019 р. з придбання послуг у ТОВ "Кронос Сервіс" на суму 800 грн., сума ПДВ 160 грн., відповідно до ЄРПН, по даному контрагенту зареєстровано розрахунок коригування №135, дата коригування 17.04.2019, дата реєстрації 10.06.2019 на суму ПДВ 160 грн.
 За наслідками перевірки контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 12.09.2019 за №0010401308, згідно з яким за порушення ст. 198, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України ФОП ОСОБА_1 визначено суму завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного періоду ПДВ на суму 160 грн.
Рішенням ДПС України від 23.10.2019 за №14/99-00-78-05-04 в задоволенні скарги на вказане рішення відмовлено.
Позивач, не погоджуючись з податковим повідомленням-рішення від 12.09.2019 за №0010401308, звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам скаржника, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.
Згідно з пп.75.1.1. п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (в редакції станом на 21.08.2019) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Згідно з п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).
Згідно з п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
У даному випадку проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ФОП ОСОБА_1 за червень 2019 р., про що складено акт перевірки від 21.08.2019 за №2532/26-15-13-08-17/ НОМЕР_1 . 
Згідно з п. 198.1, 198.2 ст. 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг.
Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.
Згідно з п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Згідно з п.п.192.1.1 п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:
а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;
б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.
Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Судом першої інстанції встановлено, що у квітні 2019 р. постачальником ТОВ "Кронос Сервіс" виписано позивачу, як отримувачу, дві податкові накладні на суму 800 грн., сума ПДВ 160 грн. (спостереження за засобами сигналізації у квітні 2019 р.) №190 від 12.04.2019 та №135 від 17.04.2019.
Водночас, 31.05.2019 складено розрахунок коригування кількісних та якісних показників №3 від 31.05.2019 до податкової накладної №135 від 17.04.2019 (160 грн. ПДВ), зареєстрований у ЄРПН 10.06.2019.
Вказаний розрахунок коригування відображено позивачем у податковій декларації №9129630190 від 18.06.2019 (за травень 2019 р., рядок 14), тобто, вказану суму ПДВ знято з формування податкового кредиту.
Проте, у податкової декларації по ПДВ за червень 2019 р. від 16.07.2019 №9154592101 у Додатку 5 р. ІІ Податковий кредит вказано операцію з ТОВ "Кронос Сервіс" на суму 800 грн., сума ПДВ 160 грн. по податковій накладній за квітень 2019 р.
Тобто, як правильно зазначив суд першої інстанції, за наслідками однієї господарської операції виписано дві податкові накладні на одну суму ПДВ, одна з яких в наступному відкоригована (знята), а одна залишилася у податковій звітності з ПДВ і включена до формування суми податкового кредиту.
Проте, відповідач дійшов висновку про допущене порушення за наслідками вивчення податкової декларації по ПДВ за червень 2019 р. від 16.07.2019 №9154592101, у рядку 14 якої не відображене вказане коригування, натомість, у Додатку 5 р. ІІ Податковий кредит вказано операцію з ТОВ "Кронос Сервіс" на суму 800 грн., сума ПДВ 160 грн. по податковій накладній за квітень 2019 р.
Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не спростовано доводи позивача про наявність податкової накладної №190 від 12.04.2019, сума за якою вказана у податкової декларації по ПДВ за червень 2019 р. від 16.07.2019 №9154592101 у Додатку 5, тому твердження відповідача про включення до податкового кредиту суми ПДВ, що попередньо була відкоригована, не може бути визнано обґрунтованим.
Також колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що у випадку порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, такі обставини можуть бути предметом окремої камеральної перевірки.
Проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.
Крім того, аналізуючи всі доводи учасників справи, апеляційний суд враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні від 21.01.1999 р. по справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 250, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від "04" липня 2022 р. - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.
Повний текст постанови виготовлено 18 січня 2023 року.

Головуючий суддя Судді:	Л.Т. Черпіцька О.Є. Пилипенко Я.М. Собків