П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  560/5553/22 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Козачок І.С.  
Суддя-доповідач -  Капустинський М.М.   
10 січня 2023 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Капустинського М.М. 
суддів:  Ватаманюка Р.В.  Сапальової Т.В. ,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 серпня 2022 року (повне рішення складено 25 серпня 2022 у м.Хмельницький) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення коштів, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування наказів (в частині), поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 15.04.2022 №534, згідно з  яким за порушення службової дисципліни, що виразилось в порушенні п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію», п.1, 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, абз.1, 2 п.1 Розділу її «Основні вимоги до поведінки поліцейського» Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, Присяги поліцейського, ч.3 ст.91 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію», внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників ГУНП в Хмельницькій області, яке полягає у відсутності на інструктажах особового складу 08 та 09.03.2022, 27.03.2022 о 07.30 год., а також відсутності на службі 06.04.2022 о 09.00 год. без поважних причин,  до старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0012880), застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Хмельницькій області від 21.04.2022 №106 о/с “По особовому складу” в частині  звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, викладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капітана  поліції ОСОБА_1 (0012880), старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького районного управління поліції ГУНП, з 21 квітня 2022 року;
- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області, з 21 квітня 2022 року;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 21 квітня 2022  по дату винесення  рішення суду про поновлення  на службі.
В обґрунтування позову покликався на те, що відповідач, приймаючи оскаржувані накази, неповно з`ясував наявність правових підстав для визнання у діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, відтак і  для  накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Позивач себе  винним у вчиненні дисциплінарного проступку не вважає, зазначаючи, що службове розслідування проводилось із порушенням вимог закону, зокрема, стосовно забезпечення права на захист. Зазначає, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією не встановлені та належним чином не доведені факти недотримання ним положень законів, нормативно-правових актів, наказів або непрофесійного виконання службових обов`язків. Позивач вважає, що у висновку службового розслідування не відображені конкретні порушення  вимог Дисциплінарного статуту, натомість містяться покликання на пояснення самого позивача, однак отримані раніше, ніж  призначене  службове розслідування, що вважає неправомірним. Вважаючи висновки службового розслідування в цілому безпідставними та необґрунтованими, позивач просив позов задовольнити.
Справу судом першої інстанції розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 серпня 2022 року у задоволенні адміністративного позову   - відмовлено.
Не погодившись з прийнятим судовим рішенням. Позивачем у справі подано до суду апеляційну скаргу в якій з підстав порушення судом норм матеріального та процесуального права просив скасувати зазначене судове рішення, прийняти нове - про задоволення позову.
На підтвердження заявленого позивач зазначив, що суд першої інстанції в оскарженому рішенні не спростував ним зазначеного, навівши належне обгрунтування. Звідси вважає, що його доводи судом не були почуті, і, як наслідок, не надана їм належна оцінка, що є порушенням ст.6 Конвенції та діючих норм КАС України. 
Також, в ході службового розслідування, дисциплінарна комісія, з"ясовуючи обставини, які мали місце 27.03.2022 року та 06.04.2022 року, тим самим вийшла за межі наданих їй повноважень, а тому висновки такого розслідування не можуть слугувати підставою для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
При цьому, щодо дат 08 та 09.03.2022 року то за відсутності будь-яких негативних наслідків заподіяних ОСОБА_1 , як діями описаними у висновку службового розслідування, та, оскільки його ( ОСОБА_1 ) в зазначені дні було допущено до несення служби і під час несення служби  будь-яких порушень він не допустив, то вважає, що в його діях відсутній дисциплінарний проступок за який можна було б притягнути до дисциплінарної відповідальності.
До того ж, у нього ( ОСОБА_1 ), в межах часу проведення службового розслідування, не відбирались пояснення з приводу фактів за якими було призначено службове розслідування.
Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області подали відзив на апеляційну скаргу, у якому просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржене рішення - без змін. При цьому зазначили, що підставою призначення службового розслідування став рапорт заступника керівника Хмельницького РУП з превентивної діяльності ГУНП в Хмельницькій області, з якого вбачалось, що  08 та 09  березня 2022 капітан поліції ОСОБА_1 не з`явився о 07:30  на інструктаж особового складу. Будь-яких доказів, які б свідчили про наявність поважних причин відсутності ОСОБА_1 -  встановлено не було. До того ж, що такі ж та схожі порушення службової дисципліни були допущені ним - 27.03.2022 та 06.04.2022. Підстави, на які позивач покликався як на причину своїх запізнень або неявок, не можна було віднести до поважних, оскільки останні суперечили поняттю та змісту службової дисципліни поліцейських. Вважають, що у діях позивача, протягом певного періоду наявна систематичність, що вплинуло на ефективність його роботи в умовах воєнного часу. Враховуючи те, що позивач раніше був підданий дисциплінарному стягненню у виді догани та суворої догани, під час службового розслідування комісія прийшла до висновку про наявність у його діях ознак порушення Присяги. Зважаючи на це, а також інші відображені у матеріалах службового  розслідування обставини, відповідач вважав оскаржені накази та дії посадових осіб Управління правомірними.

Перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з такого.
Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VІІІ (далі - Закон №580).  Відповідно до  статті 1 цього Закону Національна поліція України (далі -поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (ч.3 ст.11 Закону №580).
Відповідно до статті 17 Закону №580 поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Частиною 1 статті 18 вказаного Закону визначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Статтею 19 цього ж Закону передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:  "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580 встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут). Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту. 
Службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Під вчинками, що дискредитують звання працівника Національної поліції та власне органи Національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які вчинені посадовою особою органу у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але які за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ. З огляду на це, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача порушення цих приписів може сприйматись як підрив довіри до Національної поліції, а відповідальність за це несе держава. Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 затверджені також  Правила етичної поведінки поліцейських, метою яких є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
Отже, як вбачається із наведених норм, проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.
Верховний Суд у постанові від 27.04.2021 у справі №9160/6819/19 наголосив на  наступному: «В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності».
Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.  Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення і останній видає письмовий наказ про його застосування.
Як встановлено по справі, ОСОБА_1 проходив службу в органах  Національної  поліції України з 07 листопада 2015, а з 08 вересня 2021  -  на посаді старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області.
Наказом керівника Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 10.03.2022 №229 «Про призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області» призначене службове розслідування,  утворена дисциплінарна комісія (т.1, а.с.29).
Підставою для проведення службового розслідування став рапорт заступника начальника Хмельницького РУП з превентивної  діяльності ГУНП в Хмельницькій області майора поліції Заславського Д.С. про  відсутність ОСОБА_1 без поважних причин на  інструктажі перед заступанням в наряд, тобто  щодо вчинення останнім  порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку (т.1, а.с.28).
Як вбачається зі змісту цього рапорту,  08 та 09 березня 2022 о 07.30 старший інспектор сектору ювенальної превенції ВП Хмельницького РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 не з`явився на інструктаж особового складу. У той же час, будь які докази, які б свідчили про наявність поважних причин такої відсутності  на інструктажі, поліцейським не надані.
Частина 2 ст.91 Закону №580-VІІІ передбачає, що розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями (ч.3 ст.91 Закону №580-VІІІ). Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків (ч.4 ст.91 Закону N 580-VІІІ). Згідно з ч.1 ст.91 Закону  особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком;  4) службу в нічний час.
За змістом пункту 28 Розділу VII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 23 травня 2017  №440 (далі - Інструкція №440) обов`язковим є, зокрема,  перевірка згідно з розстановкою наявності усіх поліцейських; з`ясування їх стану здоров`я, а також обставин, що можуть завадити несенню служби; ознайомлення нарядів поліції з орієнтуваннями, отриманою інформацією про вчинені кримінальні правопорушення, прикметами осіб, які розшукуються; доповідь посадовій особі, яка проводить інструктаж, про готовність поліцейських до несення служби.
Таким чином, інструктаж поліцейських, які заступають на чергування, є обов`язковим та одним з основних етапів несення служби поліцейським, з якого починається чергування, у тому числі у складі наряду поліції, до якого залучався ОСОБА_1 .
Указом Президента України від 24.02.2022  №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022  на території України введений  воєнний стан.
Наказом ГУНП в Хмельницькій області від 25.02.2022 №293 «Про забезпечення публічної і безпеки і порядку на території м. Хмельницького»  визначено Хмельницькому РУН ГУНП в Хмельницькій області організувати та забезпечити охорону публічної безпеки і  порядку на території міста Хмельницького відповідно до розроблених маршрутів патрулювання, та забезпечити охорону найбільш уразливих об`єктів критичної інфраструктури; здійснити розрахунок сил і засобів, задіяних до забезпечення охорони публічної безпеки і порядку; організувати інструктаж, постановку відповідних завдань, контроль та загальне управління і задіяним до патрулювання особовим складом, в тому числі приданих сил (т.1, а.с.34).
Дорученням Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області від 25.02.2022 №16 визначено начальникам структурних підрозділів Хмельницького РУП ГУНП, ВНП №1 та ВНП №2 Хмельницького РУП ГУНП з 25.02.2022 і до особливого розпорядження щоденно направляти в оперативне підпорядкування керівництва Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області працівників з числа підпорядкованого особового складу, забезпечити явку особового складу задіяного до несення служби до приміщення Хмельницького РУП ГУНП (вул. Пушкіна, 15) на 07:30 та 19:30 годин в поліцейському однострії (відповідно до погодних умов), із вогнепальною зброєю у тому числі автоматичною, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту та засобами зв`язку, для участі у проведенні інструктажу особового складу.
Таким чином, обов`язковість присутності на інструктажі поліцейського, який заступає на чергування, встановлена спеціальним законодавством, тоді як час проведення інструктажів для нарядів, що залучаються до несення служби з охорони публічного порядку, керівником визначена як: щоденно на 07:30 та 19:30.
Зі змісту матеріалів справи вбачається, що позивач, будучи залученим до чергування 08 та 09 березня 2022, був обізнаний  про час та місце проведення інструктажу, чого він  особисто не спростовував. Разом з тим, встановлена з пояснень позивача причина  його  неявки -  це запізнення  через несправність автомобіля та не спрацювання  годинника.
У подальшому, як встановлено судом першої інстанції, до завершення службового розслідування ОСОБА_1 27.03.2022 в чергове був відсутній на інструктажі перед чергуванням (запізнився на службу), до якого він був завчасно залучений. Щодо обставин свого неприбуття позивач надав пояснення про те, що «проспав». Оскільки ОСОБА_1 був відсутній на інструктажі, на телефонні дзвінки колег не відповідав, за місцем його проживання була направлена група поліцейських для встановлення місця знаходження та причин відсутності поліцейського на службі.  Згідно з  поясненнями ОСОБА_1 27.03.2022 він проспав через неспрацювання будильника на його телефоні.
Також встановлено,  що позивач 06.04.2022 року після початку робочого часу був відсутній на своєму робочому місці. Оскільки безпосереднього керівника ОСОБА_1 не попереджав/не повідомляв про причини відсутності на робочому місці, начальник сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області зателефонував  підлеглому та з`ясував, що причина відсутності не була пов`язана з виконанням службових обов`язків та не була поважною (запізнення),  про що поданий рапорт.
27.03.2022 комісією Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області складений акт про неприбуття ОСОБА_1 о 7.30 на робоче місце без попередження про причини неприбуття (т.1, а.с.106 обр.стор.). 
06.04.2022 комісією Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області складений аналогічний акт про неприбуття на робоче місце ОСОБА_1 о 9.00 06.04.2022 (т.1, а.с.106).
У матеріалах справи наявні пояснення працівників поліції ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,   ОСОБА_6 , у яких вони відобразили відомі  обставини, пов`язані з недотриманням позивачем службової дисципліни,  що виявилось у  неприбутті  ним 09.03.2022, 27.03.2022 на  службу для проходження інструктажу. Також досліджені пояснення ОСОБА_1 від 06.04.2022 щодо обставин відсутності на робочому місці ( т.1, а.с.101-105).
Наказом  ГУНП в Хмельницькій області від 15.04.2022 №534  за порушення службової дисципліни, що виразилось в порушенні п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію», п.1, 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, абз.1, 2 п.1 Розділу її «Основні вимоги до поведінки поліцейського» Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, Присяги поліцейського, ч.3 ст.91 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію», внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників ГУНП в Хмельницькій області, яке полягає у відсутності на інструктажах особового складу 08 та 09.03.2022,  27.03.2022 о 07.30 год., а також відсутності на службі 06.04.2022 о 09.00 год. без поважних причин,  до старшого інспектора сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0012880), вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (т.1, а.с.110-113).
Згідно з наказом ГУНП в Хмельницькій області від 20.04.2022 №106 о/с “По особовому складу” позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 21 квітня 2022 року (т.1, а.с.17-18).

Щодо незабезпечення  права на захист, на яке покликається позивач, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до ч.ч.1, 2 ст.18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою. Аналогічні права закріплені і в п.2 Розділу IV Порядку №893.
Відповідно до ч. 9 ст.15 Дисциплінарного статуту уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування,  має право, у тому числі,  одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб. Частина  3 ст. 18 Дисциплінарного статуту передбачає право поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, відмовитись від надання пояснень. Отже, вказані норми свідчать про те, що забезпечення поліцейському права на захист полягає саме у наданні йому можливості надати пояснення, однак не у обов`язку відібрати таке пояснення (за відсутності особистої ініціативи останнього).
Частина 1 ст.19 Дисциплінарного статуту передбачає, що у висновку за результатами службового розслідування  зазначаються, у тому числі, пояснення поліцейського щодо обставин справи.
Судом встановлено, що у висновку службового розслідування зазначається щодо пояснення ОСОБА_1 про обставини подій, які відбулись 08 та 09 березня 2022, причому такі пояснення він надав одразу після повторного неприбуття на інструктаж (9.03.2022). 
Суд першої інстанції також виходив з того, що оскільки позивач перебував на службі, то він у будь-який час міг надати інші пояснення щодо обставин подій 08 та 09 березня 2022 року проте позивач під час службового розслідування дисциплінарній комісії таких не надавав, скарг на рішення, дії дисциплінарної комісії - не заявляв.
Відтак, суд не погодився із тим, що позивач був обмежений відповідачем у праві подати письмові пояснення щодо підставності проведення службового розслідування щодо обставин подій 08 та 09 березня 2022 або будь-яким іншим чином реалізувати право на захист.

Щодо покликання позивача на те, що відповідач за фактами, які мали місце 27.03.2022 та 06.04.2022 повинен був проводити  самостійне службове розслідування, суд першої інстанції виходив з такого.
Частиною  7 ст.14 Дисциплінарного статуту встановлено, що у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
10.03.2022 призначене службове розслідування  у зв`язку із неприбуттям   ОСОБА_1 на інструктаж перед чергуванням 08 та 09 березня 2022, тобто за фактом запізнення на службу.
До завершення службового розслідування відповідачем додатково було встановлено та документально доведено, що ОСОБА_1 продовжував запізнюватись на службу. 
Так, 27.03.2022 ОСОБА_1 також був відсутній на інструктажі перед чергуванням, про залучення до якого він був завчасно повідомленим. Оскільки ОСОБА_1 був відсутній 27.03.2022 на інструктажі, на телефонні дзвінки колег не відповідав, за місцем проживання останнього була направлена група поліцейських для встановлення його місця знаходження та причин відсутності на службі. Щодо обставин свого неприбуття позивач пояснив що він проспав (через не спрацювання будильника). Не заперечував ОСОБА_1 і те, що йому відомо про проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни за аналогічний дисциплінарний проступок. ОСОБА_1 був викликаний до заступника начальника Хмельницького РУП з превентивної діяльності ГУНП в Хмельницькій області, якому надав  пояснення  про причини неприбуття на інструктаж.
В цей день ОСОБА_1 було відсторонено від патрулювання.
06.04.2022 після початку робочого часу він був відсутній на своєму робочому місці. Свого безпосереднього керівника ОСОБА_1 не попереджав/не повідомляв про причини  відсутності на роботі. Зважаючи на це, начальник сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області зателефонувала останньому. Оскільки повідомлена ним причина відсутності на робочому місці в робочий час не була пов`язана з виконанням службових обов`язків та не була поважною, керівнику Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області був поданий рапорт стосовно чергового запізнення   ОСОБА_1 на службу.
Відтак, оскільки порушення дисципліни, які були допущені позивачем 27.03.2022 та 06.04.2022 були порушеннями аналогічного характеру та кваліфіковані як і ті, по яких вже проводилось службове розслідування, нове службове розслідування не призначалось. 
Зважаючи на це, в межах призначеного 10.03.2022 службового розслідування дисциплінарною комісією були отримані пояснення та інші документи щодо обставин подій  27.03.2022 та 06.04.2022, які, комісією розглядались у сукупності із раніше отриманими матеріалами за фактами порушень - 08 та 09.03.2022 року.
Таким чином колегія суддів вважає, що з урахуванням наведеного та інших встановлених по справі обставин (негативної характеристики на позивача, на час прийняття оскаржених наказів наявності діючих попередніх дисциплінарних стягнень за подібні порушення), суд першої інстанції дослідив та надав відповідну оцінку доводам позивача стосовно неправомірності застосування до нього найсуворішого дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та правомірно погодився з накладеним відповідачем дисциплінарним стягненням.

Колегія суддів не погоджується в частині доводів відповідача, з якими погодився суд першої інстанції, що оскільки послідуючі порушення дисципліни, які були допущені позивачем 27.03.2022 та 06.04.2022, за кваліфікацією є порушеннями аналогічного характеру порушенням за 08 та 09.03.2022 року, по яких вже призначено та проводилось службове розслідування, то, зазначені обставини не вимагали призначення нового службового розслідування, а встановлені факти порушень могли бути враховані в межах даного службового розслідування та бути підгрунтям до притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. 
З зазначеного приводу колегія суддів зазначає наступне.
Так, доводи апеляційної скарги переважно свідчать про незгоду позивача з оскаржуваним рішенням суду першої інстанцій як результатом розгляду цієї справи, намаганням позивача донести суду апеляційної інстанції правильність своєї позиції, з метою уникнення формального підходу до розгляду справи в порядку апеляційного провадження. 
З наведених підстав суд апеляційної інстанції вважає за необхідне надати оцінку головним аргументам сторін, які мають юридичне значення для цього спору, задля перевірки правильності застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Частиною першою статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини. 
Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно з частинами першою та другою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Положеннями статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту).
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини першої цієї статті Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту).
Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до пункту 1 Розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого було призначено службове розслідування (абзац другий пункту 4 Розділу V Порядку №893).
Як встановлено судом та вбачається з наказу "Про призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором сектору ювенальної превенції відділу превенції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Рудьом Б.С." від 10 березня 2022 року №229 підставою для призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни ОСОБА_1 був рапорт заступника начальника Хмельницького РУП превентивної діяльності ГУНП в Хмельницькій області майора поліції ОСОБА_7 .
Саме бесіда ОСОБА_7 з ОСОБА_1 , яка мала місце 09.03.2022 року (т.1, а.с.87), з приводу невчасного його виходу на службу 08 та 09.03.2022 року і встановлення в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку стало наслідком - подання рапорту.
Рапорт ОСОБА_7 , стосувався подій, що мали місце 08 та 09.03.2022 року, а саме: неявки ОСОБА_1 на інструктаж особового складу, оскільки мав нести службу у складі мобільної групи по патрулюванню вулиць м.Хмельницького.
Таким чином, враховуючи абзац другий пункту 4 Розділу V Порядку №893, а також видання наказу про проведення службового розслідування від 10 березня 2022  року №229 на підставі рапорту ОСОБА_7 , предметом службового розслідування могли бути тільки події, про які йшлося у вказаному рапорті.
За таких обставин, здійснення службового розслідування в частині подій, що мали місце 27 березня 2022 року та 06 квітня 2022 року відповідно до наказу ГУНП в Хмельницькій області від 10 березня 2022 року №229 є незаконним, оскільки виходить за межі призначеного службового розслідування, а тому здобуті під час такого службового розслідування обставини, щодо вищезазначених подій, не можуть слугувати підґрунтям для дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .
Також необхідно вказати, що хронологія обставин справи, що розглядається, дає підстави стверджувати про порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування щодо подій, які відбулись 27 березня 2022 року, 06 квітня 2022 року, також і в іншому контексті. 
Згідно з пунктом 2 Розділу V Порядку №893 службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування.
У даному випадку наказ про призначення службового розслідування був виданий 10 березня 2022 року, отже цю дату слід вважати початком службового розслідування.
Положеннями частини сьомої статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами позивача, відносно подій, що відбулись 27 березня 2022 року та 06 квітня 2022 року, та зазначає, що останні не могли бути предметом вже розпочатого службового розслідування, оскільки на той момент (10 березня 2022 року) вже тривало службове розслідування, призначене 10 березня 2022 року. Тому розслідування обставин вчинення ОСОБА_1 можливого дисциплінарного проступку 27 березня 2022 та 06 квітня 2022 року могло відбутись тільки шляхом видання відповідного(их) наказу(ів) про проведення службового розслідування цих подій.
Проте колегія суддів вважає, що висновок службового розслідування в частині невчасного виходу позивача на службу 08 та 09.03.2022 року, а також інші наявні у справі матеріали, у тому числі надані позивачем, містять відомості, необхідні як для врахування всіх обставин вчинення позивачем, як поліцейським дисциплінарного проступку та доводять його вину у порушенні службової дисципліни.
Дисциплінарною комісією та керівником під час визначення виду стягнення враховувались обставини, за яких позивачем вчинялись порушення - триваючий у Державі воєнний стан, систематичність вчинення однакових дисциплінарних проступків (наявність даних про вчинення порушень навіть у період проведення службового розслідування), що свідчить про несумлінне ставлення ОСОБА_1 до наданої Присяги поліцейського.
Колегія суддів погоджується з тим, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує доведення останньою неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Аналогічна правова позиція   висловлена   Верховним Судом, зокрема, у постановах від 12.12.2019 у справі №816/70/16, від 01.04.2020 у справі №806/647/15, від 21.01.2021 у справі №826/4681/18, від 28.10.2021 у справі №520/1578/2020, від 07.12.2021 у справі №120/278/20-а.
Що  стосується  інших  наведених  у апеляційній скарзі  доводів, у тому числі і щодо передчасності отримання начальником сектору кадрового забезпечення Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Щасливим І.В. пояснень від ОСОБА_1 , а саме датою - 09.03.2022 року, то колегія суддів погоджується з доводами  суду першої інстанції  наведеними з зазначеної обставини у рішенні.
Згідно з  п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватись залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматись принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя  дослідив  основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи викладене, суд вважає, що дисциплінарною комісією та керівником у зв`язку з встановленням за наслідками службового розслідування в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, які мали місце 08 та 09.03.2022 року, були враховані усі обставини проступку, попередня поведінка поліцейського, відповідно обраний той  вид дисциплінарного стягнення, який  відповідав ступеню суттєвості вчинку та ступеню вини.
Суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про відсутність підстав для визнання протиправними та скасування спірних наказів про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності (звільнення), а відтак і  відсутні підстави для поновлення його на службі. Звідси, вимога щодо стягнення на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, як похідна від попередніх, також не підлягає задоволенню. 
Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог. 
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 

П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 серпня 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 

          
Головуючий	 	 	Капустинський М.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Ватаманюк Р.В.    Сапальова Т.В.